Piedošanas motīvu saistība ar uztverto stresu agrīnā briedumā
Автор
Krušāne, Dita
Co-author
Latvijas Universitāte. Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte
Advisor
Dudkina, Aija
Дата
2017Metadata
Показать полную информациюАннотации
Pētījuma mērķis bija izpētīt, vai pastāv saistība starp piedošanas motīviem un uztverto stresu. Pētījumā piedalījās 190 respondenti: 139 sievietes un 51 vīrieši. Agrīnā brieduma izlases grupa tika pielīdzināta pēc vecuma (27 – 35 gadi) (M=31, SD=2,62) un uztvertā stresa kritērijiem. Piedošanas motīvu mērīšanai tika izmantota piedošanas motīvu aptauja (Cox et.al., 2012) un uztvertā stresa mērīšanai tika izmantota (PSS-4) aptauja (Cohen, Kamarck & Mermelstein, 1982) (adaptējusi Perepjolkina, 2014). Pētījumā tika izvirzīta hipotēze, ka pastāv sakarības starp piedošanas motīviem un uztverto stresu. Pētījuma rezultāti norāda, ka piedošanas motīvi ir saistība ar uztverto stresu. Iegūtas statistiski nozīmīgas sakarības starp atvainošanās, reliģijas un alternatīvu trūkuma piedošanas motīviem un uztverto stresu, kas norāda, ka palielinoties atvainošanās, reliģijas un alternatīvu trūkuma piedošanas motīviem palielinās uztvertā stresa rādītāji, un Iegūtie rezultāti apstiprina izvirzīto hipotēzi, proti, pastāv sakarības starp piedošanas motīviem un uztverto stresu. Iegūtie pētījuma rezultāti daļēji saskan ar iepriekšējiem pētījumiem, apstiprinot, ka izvēloties piedot morālu iemeslu dēļ cilvēks pieredz mazāk stresa, kas saskan ar (Dudkina, 2014) un (Cox et.al., 2012) pētījuma rezultātu. Rezultātā tika secināts, ka, jo augstāki morāles un attiecību piedošanas motīvu rādītāji, jo zemāki ir uztvertā stresa rādītāji. Savukārt jo augstāki reliģijas, piedošanas un alternatīvas trūkuma skalas rādītāji, jo augstāki ir uztvertā stresa rādītāji. The purpose of the study was to investigate whether there is a relationship between the motives of forgiveness and the perceived stress. The study was attended by 190 respondents: 139 women and 51 men. The early maturity group was matched by age (27 - 35 years) and perceived stress criteria. A motive analysis of forgiveness motives was used to measure the patterns of forgiveness (Cox et al., 2012) and the PSS-4 survey was used to measure perceived stress (Cohen, Kamarck & Mermelstein, 1982) (adapted by Perepelkin, 2014). The research hypothesizes that there is a correlation between the motives of forgiveness and the perceived stress. The results of the study indicate that the motives of forgiveness are related to the perceived stress. Obtain statistically significant correlations between the motives for apostasy of deprivation of religion and alternatives, and the perceived stress, which suggests that the increase in perpetrators' apologies, motives for the deprivation of religion and alternatives increases the perceived stress ratios, and the results confirm the hypothesis suggested, namely, there are correlations between the motives of forgiveness and perceived stress. The results of the study are partly consistent with previous studies, confirming that, when choosing to forgive moral reasons, one experiences less stress, which is consistent with (Dudkina, 2014) and (Cox et al., 2012) research. As a result, it was concluded that the higher the moral and relational motive indicators, the lower the perceived stress indicators. On the other hand, the higher the scores of religion, forgiveness and alternative scorecard, the higher are the perceived stress ratios.