Lietotie medikamenti, valsts kompensēto zāļu sistēmas ietvaros, pirms pirmreizēja miokarda infarkta notikuma izvērtējums un gadījuma izpēte
Autor
Rinkulis, Māris
Co-author
Latvijas Universitāte. Medicīnas fakultāte
Advisor
Bārzdiņš, Juris
Datum
2018Metadata
Zur LanganzeigeZusammenfassung
Latvijas populācijā ir liels priekšlaicīgi zaudēto dzīves gadu skaits, no kuriem gandrīz trešdaļa priekšlaicīgi zaudēto dzīves gadu ir fatālu kardiovaskulāru notikumu dēļ. Viens no iemesliem ir nepietiekama modificējamo kardiovaskulāro risku profilakse gan farmakoloģiskā, gan nefarmakoloģiskā ceļā. Pētījumā mērķis. Noskaidrot pacientu ar notikušu miokarda infarktu pirms tam lietotos modificējāmo kardiovaskulāro risku samazinošos medikamentus, kā arī salīdzināt pacientu iznākumus pēc hospitalizācijas ar pirmreizēju miokarda infarktu atkarībā no dzimuma, lietoto medikamentu grupu skaita un lietoto medikamentu grupu veida. Materiāli. Iegūti dati no NVD un SPKC vienotās datu bāzes par 10210 (vidējais vecums 68,86g SN 12,86, 40,75% vīr., 59,25% siev.) pacientiem. Iegūtā informācija saturēja vecumu, dzimumu, pirmreizēja miokarda infarkta notikuma datumu, un nāves datumu, atsevišķi izdalot nāvi pirmreizēja miokarda infarkta dēļ un nāvi citu iemeslu dēļ, pacientu saņemtos pēc ATĶ klasifikatora C01-09, C10 un A10 grupas medikamentus. Metodes. Pacientu dati tika retrospektīvi analizēti, salīdzinot iznākumus starp dzimumiem, salīdzinot iznākumus pēc lietoto medikamentu grupu skaita un veida. Dati tika statistiski apstrādāti. Rezultāti. Iznākumi no visiem pacientiem pēc pirmreizēja miokarda infarkta – dzīvi 75%, miruši miokarda infarkta dēļ 13,3%, citu cēloņu dēļ 11,7%. Par11,1% (95% TI:9,4-12,8) vairāk vīriešu dzīvi, par 6,19%(95% TI: 4,816-7,579) vairāk sieviešu mirušas pirmreizēja miokarda infarkta dēļ. No visiem vīriešiem bez terapijas 17,94%(95% TI:16,7-19,2) ir miruši, bet no sievietēm 29,98% (95% TI: 27,8-32,3) ir mirušas. Sievietēm medikamentus nesaņēmušo pacientu grupā ir lielāks risks nomirt OR=1,96(95% TI: 1,7-2,3), kā arī lielāks risks nomirt no pirmreizēja miokarda infarkta OR=1,86(95% TI: 1,56-2,21). Saņemto medikamentu grupu skaits sievietēm: 0-38%, 1-37,9%, 2-19,6%, 3-4,6%, vīriešiem: 0-58%, 1-26,2%, 2-13%, 3-2,8%. No medikamentus saņēmušajiem pacientiem starp vīriešiem 39,2%, 12,9%, 8,6% un starp sievietēm 58,5%, 16,2%, 16% saņēma attiecīgi C01-09, C10, A10 grupas medikamentus. Secinājumi. Puse no visiem pacientiem, kuri hospitalizēti ar pirmreizēju miokarda infarktu, pirms tam nav saņēmuši nevienu no medikamentiem, kas vērsts uz modificējamo kardiovaskulāro risku samazināšanu, savukārt visbiežāk saņemtie medikamenti modificējamo kardiovaskulāro risku samazināšanai ir pēc ATĶ klasifikatora C01-09 grupas medikamentu. Sieviešu mirstība pirmreizēja miokarda dēļ ir statistiski ticami lielāka nekā vīriešu mirstība, lai gan sievietes biežāk saņēma vismaz vienu medikamentu grupu, kuras darbība vērsta uz modificējamo kardiovaskulāro risku samazināšanu. Pacienti, kuri pēc pirmreizēja miokarda infarkta ir palikuši dzīvi, biežāk nav saņēmuši nevienu medikamentu nekā, pacienti, kuri pēc pirmreizēja miokarda infarkta ir miruši. Lai turpinātu izpēti, būtu nepieciešama detalizēta informācija par pacientu veselības stāvokli. There is large amount of potential years of life lost in Latvian population of which almost one third of total potential years of life lost is caused by fatal cardiovascular events. One of the reasons is insufficient prevention of modifiable cardiovascular risk factors with both pharmacological and non-pharmacological means. Aim of the study. To determine used medication which affects modifiable cardiovascular risk factors in patients before the event of first myocardial infarction and to compare patient outcomes after hospitalisation with first myocardial infarction depending on age, sex and used medication group count and type. Materials. Data were acquired from unified National Health Services and The Centre for Disease Prevention and Control of Latvia database. Data were collected for 10210 (mean age 68,86y SD 12,86, 40,75% males, 59,25% females) patients. Data contained age, sex, date of first myocardial infarction event, date of death separated cause of death – death caused by first myocardial and death caused by other events, used medication before the first event classified by ATC classification. C01-09, C10 and A10 medication groups. Methods. Data were retrospectively analysed by comparing outcomes by sex, used medication group count and type. Results were statistically analysed. Results. Outcomes after first myocardial infarction were – survived 75%, cause of death first myocardial infarction 13,3, other causes of death 11,7%. 11,1% (95% CI: 9,4-12,8) more males survived than females and 6,19% (95% CI: 4,816-7,579) more females death was caused by first myocardial infarction. Out of all males without prescribed medication 17,94% (95%CI: 16,7-19,2) where dead and out of females 29,98%(95% CI:27,8-32,3) were dead. For females without prescribed medication there was higher risk of dying OR=1,96(95% TI:1,7-2,3) and higher risk of dying after first myocardial infarction OR=1,86(95% CI:1,56-2,21). Females were prescribed following amount of medication groups: 0 groups-38%, 1-37,9%, 2-19,6%, 3-4,6%, and males 0-58%, 1-26,2%, 2-13%, 3-2,8%. Out of all males to whom at least one group of medication 39,2%, 12,9%, 8,6% and out of all females 58,5%, 16,2%, 16% were prescribed respectively C01-09, C10 and A10 medication group. Conclusions. Half of all patients who were hospitalised with first MI before the event didn’t use any medication affecting modifiable cardiovascular risk factors and most used medication affecting modifiable cardiovascular risk factors were C01-09 group classified by ATC classification. Female mortality from first MI was statistically significantly higher than male mortality, although females were prescribed more medication, which affected modifiable cardiovascular risk factors. Patients who survived first MI more often didn’t receive any medication than those patients who died after first myocardial infarction. For more comprehensive analysis more information about patient's health status is needed.