Domāšanas attīstīšanas iespējas jaunākajā pirmsskolas vecumā dabas vērojumos
Autor
Ātrena, Signija
Co-author
Latvijas Universitāte. Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte
Advisor
Zīriņa, Tija
Datum
2018Metadata
Zur LanganzeigeZusammenfassung
Bakalaura darbu izstrādāja Signija Ātrena, un darba tēma ir „Domāšanas attīstīšanas iespējas dabas vērojumos jaunākajā pirmsskolas vecumā”. Problēmas aktualitāte: visiem cilvēkiem, kuru attīstība bijusi normāla, piemīt spēja domāt. Bērni spēj uztvert, atcerēties, veidot jēdzienus un sazināties. Lai saprastu pasauli, bērnam vispirms jāpievērš tai uzmanība, jāuztver apkārtējie redzes un dzirdes stimuli, jāpatur prātā, kamēr viņš izlemj, ko tie nozīmē un kā uz tiem reaģēt. Šajā darbā autore pēta, vai un kā dabas vērojumi bērnos rosina domāšanas procesus un, ko darīt, lai domāšanas process dabas vērojumos noritētu. Pētījuma mērķis: pētīt bērnu domāšanas attīstīšanas iespējas dabas vērojumos jaunākajā pirmsskolas vecumā. Pirmajā nodaļā autore sniedz vispārīgu jēdziena ‘domāšana’ raksturojumu no psihologu un pedagogu atziņām. Gan psihologi, gan filozofi ir vienisprātis, ka domāšana ir cieši saistīta ar runu. Kad cilvēkam rodas vajadzība saprast, tad viņš sāk domāt. Otrajā nodaļā autore apraksta domāšanas attīstīšanas paņēmienus pedagoģiskajā procesā teorijā un izstrādā paņēmienus, ko izmantot arī praksē. Bērni ir lieli pētnieki, zinātkāri un ar vēlmi izprast. Daba nodrošina iespēju pētīt, domāt un izzināt. Trešajā nodaļā autore veic pētījumu, lai pārliecinātos, vai gūtās un izstrādātās teorētiskās atziņas apstiprinās arī praksē. Saskaroties dabā ar dzīvajām būtnēm, bērni kļūst atvērtāki, viņos sāk darboties pētnieka instinkts un viņi vēlas izzināt, viņiem rodas jautājumi, uz kuriem rast atbildes. Atslēgas vārdi: Jaunākais pirmsskolas vecums, domāšana, domāšanas attīstība, dabas vērojumi. Darbs sastāv no 51 lapaspusēm, tajā ir 7 attēli, 1 tabula, 4 diagrammas, izmantotas 32 literatūras vienības. Bachelor work was developed by Signija Ātrena and title is „Opportunities for developing thinking in nature observations at the youngest pre-school age”. Topicality of the problem: all people with normal development have the ability to think. Children are able to perceive, remember, form concepts and communicate. To understand the world, the child must first pay attention to it, perceive the surrounding visual and auditory stimuli, and keep in mind while deciding what they mean and how to respond to them. In this work, the author explores whether and how nature observations in children stimulate thinking processes and what to do to make the thinking process happen. The aim of the study: to study the possibilities of developing children's thinking in nature observation at the youngest pre-school age. In the first chapter, the author gives a general description of the concept of 'thinking' from psychologists and educators. Both psychologists and philosophers agree that thinking is closely related to speech. When person needs to understand, he begins to think. In the second chapter, the author describes ways of developing thinking in the pedagogical process in theory and develops techniques that can be used in practice. Children are great researchers, curious and eager to understand. Nature provides the opportunity to explore, think and cognize. In the third chapter, the author carries out a research to make sure that the theoretical findings gained and developed will be validated in practice. Faced with living beings in nature, children become more open, have the instinct of a researcher, and they want to cognize and have questions to answer. Key words: youngest preschool age, thinking, thinking development, nature observations. The work consists of 51 pages, 7 pictures, 1 table, 4 diagrams, 32 literary units.