Borderline personality disorder prevalence in students of higher education in Latvia
Автор
Bazbouz, Rasheed
Co-author
Latvijas Universitāte. Medicīnas fakultāte
Advisor
Zīle, Inta
Дата
2021Metadata
Показать полную информациюАннотации
Nosaukums: “Robežlīmeņa personības traucējumu izplatība studentiem Latvijā.” Ievads: Robežlīmeņa personības traucējumi (RPT) vispārējā populācijā ir aptuveni 1%. Savukārt universitātes un koledžas studentu populācijā šis skaitlis var sasniegt vidēji pat 16,5%, jo studenti saskaras ar lielu stresu, kas kombinējoties ar nediagnosticētiem RPT un sabiedrības spiedienu nelabvēlīgi ietekmē studentus ilgtermiņā. Mērķi: Noteikt RPT izplatību studentu populācijā Latvijā, salīdzināt to izplatību saistībā ar dzimumu un vecumu. Materiāli un metodes: Šķērsgriezuma pilotpētījums tika veikts Latvijā tiešsaistes aptaujas veidā laika posmā no 2021.gada 1.februāra līdz 1.martam COVID-19 pandēmijas laikā. Lai noteiktu RPT, tika izmantota Robežlīmeņa personības traucējumu aptaujas anketa (RPTAA) jeb Borderline Personality Inventory (BPI). Pēc aptaujas RPT diagnoze ir, ja CUT-off skalā ir > 10 balles. Aptauja tika veikta, izmantojot Google survey platformu, saite uz to tika izplatīta visā Latvijas augstākās izglītības studentu populācijā. Dati tika analizēti, izmantojot SPSS 22.versiju. Rezultāti ar p vērtību < 0.05 tika atzīti par statistiski ticamiem. Rezultāti: Pilotpētījumā piedalījās 273 studenti, no tiem 198 (72.53%) sievietes, lielākā daļa studentu bija vecumā no 20 līdz 25 gadiem, jaunākajam bija 18, bet vecākajiem- vairāk kā 35 gadi. RPTAA iekšējās saskaņotības Kronbaha alfa bija 0.829. CUT-off skalā mazākais iegūtais punktu skaits bija 0, lielākais- 18. Izlasē 13.92% studentu atbilda RPT diagnozes kritērijiem (95% CI: 10.04 – 18.60). Studentēm tika novērota lielāka tendence uz RPT: 16,2% sieviešu un 8% vīriešu atbilda RPT diagnozei, lai arī tā nebija statistiski ticama (p = 0.08). Tika konstatēta statistiski nozīmīga saistība starp jaunāku vecumu un pozitīvu RPT diagnozi, kā arī vecumu 30- 35 gadi un RPT (p vērtība = 0.04). Secinājumi: Latvijā studenti ir augsta riska populācija saistībā ar robežlīmeņa personības traucējumiem, īpaši augsts risks ir sievietēm un abu dzimumu gados jaunākiem studentiem. Būtu svarīgi tos laicīgi identificēt, lai pēc iespējas agrīnāk nodrošinātu psiholoģiskās intervences (psihoedukācija, psihoterapija), kas uzlabotu studentu psihisko veselību, kā arī akadēmiskos, profesionālos un personīgos sasniegumus. Autors: Rasheed Bazbouz Vadītājs: Dr. Inta Zīle Atslēgas vārdi: Robežlīmeņa personības traucējumi, RPT, studenti, BPI Title: Borderline personality disorder prevalence in students of higher education in Latvia. Background: Borderline personality disorder (BPD) prevalence in the general population is estimated to be around 1%, while in the population of university and college students, this number can be as high as an average of 16.5%. University students face a lot of stress, which when paired with an undiagnosed BPD and societal pressures, leave the student at a higher risk for a poor outcome. Objectives: Measure BPD prevalence of university and college students in Latvia, to compare that between genders and age groups assigned. Materials and methods: This preliminary cross-sectional study was conducted in Latvia in the form of an online survey between February 1st and March 1st, 2021 during the COVID-19 pandemic. The Borderline Personality Inventory (BPI) was used with cut-off value to place a positive BPD diagnosis of CUT-20 score > 10. The survey was conducted using the Google forms platform for surveys, and the link for this survey was distributed among the entire population of Latvian higher education students. Data was analyzed using SPSS version 22. Results with a p-value < 0.05 were considered as statistically significant. Results: 273 students participated in the pilot study, of which 198 (72.53%) were women, most of the students were aged 20 to 25, the youngest age group was 18–20-year-olds, and the eldest participants were 35+ years. The BPI Cronbach's alpha of internal consistency was 0.829. On the CUT-20 scale, the lowest observed score was 0, the highest was 18. 13.92% of the sample students met the criteria for BPD diagnosis (95% CI: 10.04 – 18.60). There was a greater tendency for BPD according to gender: 16.2% of women and 8% of men were diagnosed with BPD, although this tendency was not statistically significant (p value = 0.08). A statistically significant association was found between younger age and a positive diagnosis of BPD, as well as being 30-35 years old and BPD (p value = 0.04). Conclusions: In Latvia, students are a high-risk population for Borderline Personality Disorder, women and younger students of both sexes are at particularly increased risk. It would be important to identify them early and to provide timely psychological, which would improve students' mental health, as well as academic, professional, and personal achievements. Author: Rasheed Bazbouz Supervisor: Dr. Inta Zīle Keywords: Borderline personality disorder, BPD, students, BPI