Iekāre uz abjekto: fascinācija ar atbaidošo psihoanalītiskā skatījumā - Mortukāne, Laura (Latvijas Universitāte, 2025)
Bakalaura darba mērķis ir pamatot tēzi, ka fascinācija ar abjekto izriet no cilvēka vēlmes pēc transgresijas jeb sociālo un simbolisko normu pārkāpuma. Autore risina pamatjautājumu: kā ir iespējama fascinācija ar atbaidošo? Teorētiskais ietvars apvieno psihoanalīzi un filozofiju, balstoties Jūlijas Kristevas abjektā teorijā, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot Žorža Bataja idejām par erotiku, tabu un transgresiju, kā arī Hermaņa Niča mākslai un teorijai. Pirmajā nodaļā tiek izklāstīta Jūlijas Kristevas abjekcijas teorija. Otrajā nodaļā fascinācija ar abjekto tiek saistīta ar Žorža Bataja filozofiju, īpaši viņa teoriju par transgresiju, erotiku, pārtraukto un nepārtraukto eksistenci, iezīmējot, kā šajās teorijās atklājas arī fascinācija ar abjekto kā vēlme pēc transgresijas. Trešajā nodaļā, balstoties Hermaņa Niča mākslā un teorijā, tiek analizēts, kā fascinācija ar abjekto parādās kultūrā kā vēlme pēc sociālo normu un tabu transgresijas. Tiek izvērtēta arī iespēja, ka ļaušanās abjektajam, ko paredz fascinācija ar to, var būt katartiska vai atbrīvojoša pieredze.

The aim of the bachelor project is to substantiate the thesis that the fascination with the abject stems from the human desire for transgression or the violation of social and symbolic norms. The author addresses the basic question: how is fascination with the abject possible? The theoretical framework combines psychoanalysis and philosophy, drawing on Julia Kristeva's theory of the abject, while paying special attention to Georges Bataille's ideas on eroticism, taboo and transgression, as well as the art and theory of Hermann Nitsch. The first chapter presents Julia Kristeva's theory of abjection. The second chapter relates the fascination with the abject to the philosophy of Georges Bataille, especially his theories of transgression, eroticism, discontinuous and continuous existence, outlining how these theories also reveal the fascination with the abject as a desire for transgression. The third chapter, drawing on the art and theory of Hermann Nitsch, analyses how the fascination with the abject appears in culture as a desire for transgression of social norms and taboos. It also considers the possibility that the surrender to the abject implied by fascination with it can be a cathartic or liberating experience.
Desire For the Abject: Fascination With The Repulsive From a Psychoanalytic Perspective
Keywords: Filozofija; abjektais; fascinācija; transgresija; psihoanalīze; Jūlija Kristeva