Gucjiņ nošu pieraksta nozīme ķīniešu mūzikas vēsturē - Goba, Ieva Anna (Latvijas Universitāte, 2022)
Bakalaura darba tēma ir ’’古琴 gucjiņ nošu pieraksta nozīme ķīniešu mūzikas vēsturē’’. Gucjiņ ir viens no senākajiem ķīniešu mūzikas instrumentiem. Tā nošu pieraksts un instrumentspēles apgūšana ir sarežģīta. Līdz mūsdienām saglabājušies gucjiņ nošu pieraksta dokumenti un to kopijas ir aktuāls pētniecības temats, kas ataino nošu pieraksta un mūzikas teorijas attīstību. Tajos joprojām ir daudz neskaidras informācijas, jo daži skaņdarbi ir pat vairāk nekā 1000 gadu seni, tādēļ viedokļi par to izpildījumu ir dažādi. Darba mērķis ir izpētīt gucjiņ nošu pieraksta un izpildījuma vēsturisko nozīmi. Gucjiņ atšķiras no citiem mūzikas instrumentiem ne tikai ar tā seno vēsturi, bet arī ar nemainību, jo gan instrumenta vizuālais izskats, gan nošu pieraksts un tā mūzikas teorija laika gaitā ir ar minimālām izmaiņām. Nošu pieraksta attīstību var iedalīt divos posmos – „klasiskā pieraksta notis’’ jeb veņdzipu un „saīsinātā pieraksta notis” jeb dzjeņdzipu. Arī instrumenta sarežģītību var iedalīt divos aspektos – izpildījumā un nošu pierakstā. Darbā ir pētīta arī gucjiņ nošu pieraksta vēsturiskā attīstība kā arī skaņdarba kopiju ietekme uz to oriģinālversiju pētniecību. Darbs sastāv no 37 lappusēm. Tajās iekļauti 13 attēli un 2 fragmentāri tulkojumi.

The topic of this Bachelors thesis is ‘’The Significance of 古琴 Guqin Notation in the History of Chinese Music’’. Guqin is one of the oldest Chinese music instruments. The notation and playing are difficult to master. The documents and their copies of guqin notation which have survived to the present day are a relevant topic of research. They show the development of notation and music theory. There is still a lot of unclear information as many pieces are more than 1000 years old, which is why there are dissimilarities in opinions. The aim of the thesis is to research guqin notation and its historical significance. Guqin is different from other music instruments not only with its ancient history, but also with its invariance. Not only the outlook of the instrument, but also the notation and theory behind it is with minimal changes. The development of the notation can be divided into two parts – the longhand tablature or wenzipu and the shorthand tablature or jianzipu. The complexity of the instrument can also be divided in two aspects – in its performance and notation. In this thesis the historical development of guqin notation and the influence of guqin piece copies on the study of original versions is researched. The thesis consists of 37 pages including 13 pictures and 2 fragmental translations.
The Significance of Guqin Notation in the History of Chinese Music
Keywords: Āzijas studijas; ķīniešu; vēsture; notis; mūzika; gucjiņ