Dzimumatšķirības darba un ģimenes konfliktu pieredzē un sociālā atbalsta loma to mazināšanā - Zāģere, Andra (Latvijas Universitāte, 2012)
Pētījuma „Dzimumatšķirības darba un ģimenes konfliktu pieredzē un sociālā atbalsta loma to mazināšanā” mērķis bija noskaidrot, kā darba un ģimenes konflikti ir saistīti ar sociālo atbalstu un ģimeni atbalstošu organizāciju kultūru, kā arī noskaidrot, vai pastāv dzimumatšķirības darba un ģimenes konfliktu pieredzē visās to dimensijās. Pētījumā piedalījās 166 Latvijas iedzīvotāji – 112 sievietes un 54 vīrieši, kuri ir darba ņēmēji un dzīvo kopā ar partneri (reģistrētā vai nereģistrētā laulībā), vecumā no 19-59 gadiem. Pirmajā pētījuma posmā tika veidota viena grupa, atbilstoši pētījuma korelatīvi aprakstošajam dizainam. Pētījuma otrajā posmā tika atlasīti 108 respondenti, kuri veidoja divas grupas, ko paredz aprakstošā pētījuma dizains (reālo grupu shēma). Pirmo grupu pārstāvēja 54 vīrieši un otro grupu – 54 sievietes. Respondentiem tika piedāvātas sekojošas aptaujas - Daudzdimensionālā atbalsta skala (MDSS, Multi-dimensional support scale; Winefield, H.R., Winefield, A.H., & Tiggemann, M., 1992), Daudzdimensionālā darba-ģimenes konflikta skala (MDMWFC, Multidimensional Measure of Work-Family Conflict; Carlson, D.S., Kacmar, K.M., & Williams, L.J., 2000), Darba-ģimenes kultūras skala (MWFC, Work–family culture scale; Thompson, C., Beauvais, L., & Lyness, K., 1999), kuras visas tika tulkotas un sākotnēji adaptētas, kā arī Demogrāfisko datu aptauja. Atbildot uz pētījuma jautājumiem un hipotēzēm, var teikt, ka šī pētījuma rezultāti atklāj negatīvas saistības starp darba-ģimenes konfliktu un atbalstu no partnera, ģimenes un kolēģiem un ģimeni atbalstošu organizāciju kultūru, kā arī negatīvas saistības tika atklātas starp ģimenes-darba konfliktu un atbalstu no partnera un ģimeni atbalstošu organizāciju kultūru. Tika atklāts, ka pastāv statistiski nozīmīgas dzimumatšķirības darba-ģimenes konflikta pieredzē kopumā un darba-ģimenes laika un piepūles konfliktu pieredzē, kā rezultātā tika secināts, ka sievietes šos konfliktu veidus piedzīvo vairāk nekā vīrieši. Līdz ar to var secināt, ka pētījuma mērķis tika sasniegts. Šajā pētījumā iegūtie rezultāti var kalpot par pamatu citu darbu izstrādei, kā arī izvirzītie jautājumi varētu būt pārbaudāmi citu pētījumu ietvaros, ar lielākām izlasēm, citām dzimuma, vecuma un sociālām grupām. Atslēgas vārdi: Darba un ģimenes konflikti, sociālais atbalsts, ģimeni atbalstoša organizāciju kultūra

The aim of the study „Gender differences in experience of work-family conflicts and the role of social support in reduction of these conflicts” was to find out how work-family conflicts are associated with the social support and family supportive organizational culture as well as to ascertain whether there are gender differences in experience of all dimensions of work-family conflicts. The participants of the study were 166 Latvian inhabitants – 112 women and 54 men – who are employees and living with partner, in age of 19 to 59. In the first stage of the study all participants formed one single group according to correlatively descriptive design of the study. In the second stage of the study 108 participants were picked out and formed two groups provided by design of descriptive study (realistic group scheme). First group was represented by 54 men and the second group was represented by 54 women. The respondents were offered following surveys: Multi-dimensional support scale (Winefield, H.R., Winefield, A.H., & Tiggemann, M., 1992), Multidimensional Measure of Work-Family Conflict (Carlson, D.S., Kacmar, K.M., & Williams, L.J., 2000), Work–family culture scale (Thompson, C., Beauvais, L., & Lyness, K., 1999), which all were translated and initially adapted by the author and Demographic Scale. In response to questions and hypothesis of the study, it is possible to say that work-to-family conflict is negatively associated with the social support from the partner, family and colleagues and with family supportive organizational culture, family-to-work conflict is negatively associated with the social support from the partner and with family supportive organizational culture. In this research it was found that there is a statistically significant gender difference in work-to-family conflict experience and work-to-family time-based and strain-based conflict experience. Women experience these conflicts more often than men. Consequently it is possible to conclude that the aims of the present study were achieved. The results of the study may be used as the basis for future studies and the hypothesis of this study could be tested within the framework of other studies and in reference to more representative samples and other sex, age and social groups. Key words: Work-family conflict, social support, family supportive organizational culture
Gender differences in experience of work-family conflicts and the role of social support in reduction of these conflicts
Keywords: Psiholoģija