Palīgcirkulācijas metodes kardiogēnā šoka ārstēšanā un to ietekme uz hospitālo mirstību - Varte, Kristīne (Latvijas Universitāte, 2025)
Akūts koronārs sindroms (AKS) ir dzīvībai bīstama aterosklerozes komplikācija, rodas, akūti vai subakūti samazinoties primārai skābekļa piegādei miokardam, pēc aterosklerotiskās pangas erozijas, fisūras vai plīsuma, ko pavada iekaisums, tromboze, vazokonstrikcija un mikroembolizācija. Tā kā AKS ir koronārās sirds slimības (KSS) veids, kas izraisa vienu trešdaļu no kopējā nāves gadījumu skaita cilvēkiem, kas vecāki par 35 gadiem, ir ļoti svarīgi akūti uzstādīt diagnozi un uzsākt ārstēšanu. Pētījuma mērķis. Retrospektīvi izpētīt un noskaidrot novērtēt palīgcirkulācijas iekārtu efektivitāti kardiogēnā šoka gadījumā pacientiem ar akūtu koronāro sindromu ar ST elevācijām. Materiāli un metodes. Šis retrospektīvais pētījums tika veikts Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcā, kur analizējamie dati (laboratorie rādītāji, anamnēzes dati, pielietotā terapija) iegūti no pacienta slimības vēsturēm, kas atradās slimnīcas arhīvā. Kopumā tika analizētas 88 pacientu vēstures. Iegūto datu apstrādei tika izmantota IBM SPSS 21.0 (statistikas programma). Rezultāti. Pētījumā tika iekļauti 88 pacienti, no kuriem 36 bija sievietes (40,9%) un 52 vīrieši (59,1%). Pacienti visvairāk bija vecuma grupā no 65 -76 gadi (41%). Vairums pacientiem stacionārā etapā iestājās nāve, tas ir 58 pacientiem (65,9%), savukārt 30 pacienti (34,1%) tika izrakstīti no stacionāra. Analizējot pētījuma datus, tika noskaidrots, ka palīgcirkulācijas iekārtas (IABP) 36 pacientiem (40,9%), bet 52 pacientiem (51,9%) netika pielietots IABP. Statistiski nozīmīgas atšķirības (p<0,05) starp pacientiem ar IABP un pacientiem, kuriem netika pielietota IABP novērojamas vecuma grupā (0,004), troponīna maksimālā pīķa grupā (0,024), kā arī pacientu grupā ar ātriju fibrilāciju (0,030). Secinājumi. Tika noskaidrots, ka palīgcirkulācijas iekārtas (IABP) 36 pacientiem (40,9%), bet 52 pacientiem (51,9%) netika pielietots IABP, no kā izriet, ka palīgcirkulācijas metodes šādiem pacientiem tiek pielietotas bieži. Statistiski nozīmīgas atšķirības (p<0,05) starp pacientiem ar IABP un pacientiem, kuriem netika pielietota IABP novērojamas vecuma grupā (0,004), troponīna maksimālā pīķa grupā (0,024), kā arī pacientu grupā ar ātriju fibrilāciju (0,030). Salīdzinot pacientu pētījuma grupai ar pacientiem, kuriem tika pielietotas palīgcirkulācijas iekārtas, noskaidrojās, ka nav statistiski nozīmīgu atšķirību (p > 0,05). Atslēgas vārdi: akūts koronārs sindroms, kardiogēns šoks, intraaortālais balonkontrapulsators.

SUMMARY Acute Coronary Syndrome (ACS) is a life-threatening complication of atherosclerosis. It occurs due to an acute or subacute reduction in the primary oxygen supply to the myocardium, following erosion, fissuring, or rupture of an atherosclerotic plaque. This is accompanied by inflammation, thrombosis, vasoconstriction, and microembolization. As ACS is a form of coronary artery disease (CAD) responsible for one-third of all deaths in individuals over the age of 35, rapid diagnosis and treatment are crucial. Aim of the study: To retrospectively investigate and evaluate the effectiveness of mechanical circulatory support devices in cases of cardiogenic shock in patients with ST-elevation acute coronary syndrome. Materials and methods: This retrospective study was conducted at Pauls Stradiņš Clinical University Hospital. Data analyzed (laboratory findings, patient history, treatment used) were obtained from medical records archived at the hospital. A total of 88 patient records were analyzed. Data analysis was performed using IBM SPSS Statistics version 21.0. Results: The study included 88 patients, of whom 36 were women (40.9%) and 52 were men (59.1%). Most patients were in the age group of 65–76 years (41%). The majority of patients (58, or 65.9%) died during hospitalization, while 30 patients (34.1%) were discharged. Analysis revealed that intra-aortic balloon pumps (IABP) were used in 36 patients (40.9%), while 52 patients (59.1%) did not receive IABP therapy. Statistically significant differences (p < 0.05) were observed between the IABP and non-IABP groups in the following: age group (p = 0.004), troponin peak level group (p = 0.024), and the group of patients with atrial fibrillation (p = 0.030). Conclusions: Intra-aortic balloon pumps (IABP) were used in 36 patients (40.9%), while 52 patients (59.1%) did not receive IABP support, indicating that mechanical circulatory support is frequently used in such patients. Statistically significant differences (p < 0.05) were observed between the IABP and non-IABP groups regarding age, peak troponin level, and the presence of atrial fibrillation. However, no statistically significant differences (p > 0.05) were found when comparing the overall patient study group to those who received circulatory support. Keywords: acute coronary syndrome, cardiogenic shock, intra-aortic balloon pump (IABP).
Mechanical circulatory support in cardiogenic shock and it's impact on hospital mortality
Keywords: Medicīna; Akūts koronārs sindroms; Kardiogēns šoks; Intraaortālais balonkontrapulsators; Acute coronary syndrome; Cardiogenic shock