Kiberdiplomātijas attīstības dinamika Baltijas valstīs - Eglīte, Liene (Latvijas Universitāte, 2025)
Bakalaura darbs "Kiberdiplomātijas attīstības dinamika Baltijas valstīs" analizē, kā Latvija, Lietuva un Igaunija kopš Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā 2022. gadā attīsta kiberdiplomātiju. Pētījuma mērķis ir izstrādāt un pielietot salīdzinošu analītisko ietvaru, lai novērtētu kiberdiplomātijas attīstību Baltijas valstīs kopš Krievijas pilna mēroga iebrukuma Ukrainā 2022. gadā. Teorētisko bāzi veido diplomātijas, digitālās diplomātijas un kiberdiplomātijas konceptualizācija. Darbā izmantoti tādu autoru kā Sendinga (Sending), Nīmana (Neumann), Riordana (Riordan) un Beridža (Berridge) u.c. koncepti un definīcijas. Darbs ir kvalitatīvs salīdzinošs pētījums, kurā izmantota oficiāli pieejama informācija, politikas plānošanas dokumenti un stratēģijas, un ekspertu intervijas. Rezultātā secināms, ka, lai gan kiberdiplomātijas attīstības temps un institucionālās pieejas Baltijas valstīs atšķiras, visas trīs valstis apzinās kiberdiplomātijas nozīmi ārpolitikā un pakāpeniski virzās uz strukturētāku, stratēģiski koordinētāku kiberdiplomātijas ieviešanu nacionālajā un starptautiskajā līmenī. Pētījums sastāv no 6 nodaļām un 16 apakšnodaļām.

The bachelor thesis The Dynamics of Cyber Diplomacy Development in the Baltic States analyzes how Latvia, Lithuania, and Estonia have been developing cyber diplomacy since Russia's full-scale invasion of Ukraine in 2022. The aim of the study is to develop and apply a comparative analytical framework to assess the development of cyber diplomacy in the Baltic states since Russia's full-scale invasion of Ukraine in 2022. The theoretical basis is formed by the conceptualization of diplomacy, digital diplomacy, and cyber diplomacy. The work uses concepts and definitions from authors such as Sending, Neumann, Riordan, Berridge, and others. The thesis is a qualitative comparative study using publicly available information, policy planning documents and strategies, and expert interviews. The conclusion is that, although the pace of cyber diplomacy development and institutional approaches in the Baltic states differ, all three countries recognize the importance of cyber diplomacy in foreign policy and are gradually moving towards a more structured and strategically coordinated implementation of cyber diplomacy at the national and international levels. The study consists of 6 chapters and 16 subchapters.
The Dynamics of Cyber Diplomacy Development in the Baltic States
Keywords: Politikas zinātne; kiberdiplomātija; kiberdrošība; kiberuzbrukums; starptautiskā sadarbība; Baltijas valstis