Laboratorisko iekaisuma marķieru prognostiskā nozīme nozokomiālās infekcijas diagnostikā smagas termiskas apdeguma traumas pacientam - Aleksandrovs, Dmitrijs (Latvijas Universitāte, 2017)
Darba pamatojums. Zelta standarts intrahospitālās infekcijas un sepses diagnostikā, pacientiem ar apdeguma traumu, vēl joprojām balstās uz mikrobioloģisko izmeklēšanu, kura var aizkavēt antibakteriālas terapijas uzsākšanas laiku. Līdz ar to ir mērķtiecīgi atrast prognostisko faktoru, kurš var agrīni norādīt uz intrahospitālas infekcijas attīstību, pacientiem ar smagu apdeguma traumu. Izvirzītā hipotēze: laboratoriskie radītāji var agrīni norādīt uz draudošo intrahospitālas infekcijas attīstību, pacientiem ar smagu termisku apdeguma traumu. Materiāli un metodes. Pētījums norisinājās RAKUS stacionārā “Biķernieki”, Valsts apdeguma centrā. Pētījumā tika iekļauti pacienti, kuri guvuši smagu termisku apdeguma traumu (2A, 2B, 3 pakāpe, apdeguma virsmas laukums >10%) un iestājušies stacionārā, intensīvas terapijas nodaļas palātā, pirmajās 24 stundās kopš traumas gūšanas brīža. Prospektīvā pētījumā tika analizēti pacientu laboratoriskie un klīniskie rādītāji, kuri tika iegūti no pacientu slimības vēsturēm. Laboratorisko analīžu rezultāti tika reģistrēti vienu reizi dienā, bet klīniskie rādītāji astoņas reizes dienā. Datu apstrāde tika veikta Microsoft Excel 2013, GraphPad Prism 7 un IBM SPSS Statistics. Rezultāti. Pētījumā tika iekļauti 12 pacienti. Diviem pacientiem (16,7%) tika konstatēta bioloģiskā nāve, pētījuma norises laikā. Intrahospitāla infekcija tika konstatēta 8 pacientiem (51,5%). Visbiežākais izsaucējs - pret meticilīnu rezistentais S.aureus (MRSA), P.aeruginosa. Retrospektīvi sadalot pacientus divās grupās: 1.grupa – pacienti ar intrahospitālu infekciju, 2. grupa – pacienti bez intrahospitālas infekcijs, savstarpēji tika salīdzināti laboratoriskie un klīniskie dati. Vidējais pacientu vecums abās grupās ir 63,2510,64 gadi starp abām grupām (61,0011,34 gadi 1 grupā un 67,758,62 gadi 2 grupā). No pētījuma iekļautiem pacientiem, 6 (46,15%) ir vīrieši un 7 (53,85%) ir sievietes. Vidējais apdeguma virsmas laukums abās pacientu grupās bija 29,259,80 % TBSA (29,511,56 % TBSA 1 grupā, 28,756,29% TBSA 2 grupā). Secinājumi. Pamatojoties uz pētījuma rezultātiem, varam secināt, ka pastāv laboratorisko rādītāju grupa, kas norāda uz draudošo intrahospitālas infekcijas attīstību pacientiem ar smagu termisku apdegumu.

Justification for the study: The gold standard for intrahospital infections and sepsis diagnosis in patients with burn injuries is still based on microbiological investigations, which can delay the initiation of antibacterial treatment. Therefore, it is valuable to find prognostic factor which can timely predict intrahospital infections in patients with severe burn injuries. Hypothesis: Laboratory indicators can timely predict an intrahospital infection development in patients with severe thermal burn injuries. Materials and Methods: The study took place in inpatient ward "Biķernieki" of Riga Eastern Clinical University Hospital, State burn center. The study included patients who gained a severe thermal burn injury (2A, 2B, 3 degree, burn surface area > 10 %) and were admitted to hospital's intensive care unit ward in the first 24 hours since the moment of injury. In a prospective study patients' laboratory and clinical parameters were analysed, which were obtained from patients' medical records. Laboratory test results were recorded once a day, but the clinical parameters eight times a day. Processing of data was done in Microsoft Excel 2013, GraphPad Prism 7 and IBM SPSS Statistics software. Results: The study included 12 patients. Two patients (16.7 %) were declared biologically dead during the study. Intrahospital infection was found in 8 patients (51.5 %). The most common cause - methicillin-resistant S. aureus (MRSA) and P. aeruginosa. Retrospectively dividing the patients into two groups: group 1 - patients with hospital-acquired infections, group 2 - patients without hospital-acquired infections, which were compared to each other using laboratory and clinical data. The average age of the patients in both groups is 63,25+/-10,64 years between the two groups (61,00+/-11,34 years in group 1 and 67,75+/-8,62 years in group 2). The study included 6 (46.15 %) male and 7 (53.85 %) female patients. The average burn surface area in both patient groups was 29,25+/-9,80 % TBSA (29,5+/-11,56 % TBSA in group 1, and 28,75+/-6,29 % TBSA in group 2. Conclusions: Based on the study results, we can conclude that there is a group of laboratory indicators which have a good prognostic significance in early intrahospital infection diagnosis in patients with severe thermal burn injury.
Prognostic role of the inflammatory markers for detection of the early intrahospital infection in patient with severe burn trauma
Keywords: Medicīna; apdeguma trauma; intrahospitāla infekcija; sepse; prokalcitonīns; C reaktīvais olbaltums