Imūnglobulīna A nefropātijas pacientu uztura paradumu izvērtējums - Babičeva, Polīna (Latvijas Universitāte, 2021)
Ievads. Imūnglobulīna A nefropātija (IgAN) ir viens no biežākajiem hroniskas nieru slimības (HNS) iemesliem. Latvijā 20% pacientu pēc slimības diagnosticēšanas 5 gadu laikā attīstās termināla nieru mazspēja. Nieru slimību aprūpes kvalitātes uzraudzības projekts (KDOQI) 2020.gadā atjaunojis uztura rekomendācijas pacientiem ar HNS. Mērķis. Izvērtēt IgAN pacientu uztura paradumus, salīdzinot tos ar kontroles grupu, un noskaidrot, vai IgAN pacienti ievēro diētas rekomendācijas. Materiāli un metodes. Paula Stradiņa Klīniskās universitātes slimnīcas Nefroloģijas centrā tika veikts prospektīvs pētījums no 2020.gada jūnija līdz 2021.gada februārim. Pētījumā tika iekļauti pilngadīgi pacienti, kuriem bija histoloģiski pierādīta IgAN, un kontroles grupa ar līdzvērtīgu vecumu un dzimumu. Uztura paradumu analizēšanai tika izmantotas trīs dienu uztura dienasgrāmatas, kuras dati tika ievadīti aplikācijā “DietOrganizer”. Datu statistiskai analīzei tika izmantota IBM SPSS 26.0 programma. Rezultāti. Katrā pētījuma dalībnieku grupā tika iekļautas 10 sievietes (40%) un 15 vīrieši (60%) vecumā 22-65 gadi (vecuma mediāna - 45 gadi). IgAN grupā kilokalorijas (kcal) vidēji tika uzņemtas mazāk kā kontroles grupā: mediāna 2026 kcal (robežās 340-3214) un 242 (robežās 1294-3607) attiecīgi. Tika novērota arī mazāka vidējo olbaltumvielu (g) uzņemšana IgAN grupā- 96.0 (robežās 15-139) pret 108.0 (robežās 49.50-123.50) un tauku uzņemšana (mediāna 84) pret 97 kontroles grupā. Statistiski ticamas atšķirības uzrādīja polinepiesātināto tauku uzņemšana starp abām grupām (U = 188.50, p = 0.016). Uzņemto ogļhidrātu mediāna IgAN grupā bija lielāka nekā kontroles grupā, attiecīgi 243 (robežās 34-370) un 235 (robežās 92-462). Apkopojot uzņemto mikroelementu vidējo daudzumu, IgAN grupa uzņēma vairāk kalcija (g) (mediāna 739) kā kontroles grupa (mediāna 687), lai gan, pamatojoties uz rekomendācijām, tas ir nepietiekami abām grupām. Magnijs un fosfors (g) IgAN grupā tika uzņemts mazāk (mediāna 308 un 1437), salīdzinot ar kontroles grupu (388 un 1731). Ikdienā uzņemtais fosfora daudzums pārsniedz rekomendēto dienas daudzumu HNS. Abās grupās nātrijs tika uzņemts vairāk kā 2 g/d, taču mazāk kā HNS pacientiem (U = 171, p = 0.06), salīdzinot ar veseliem indivīdiem. IgAN grupa uzņēma pārsteidzoši vairāk kālija (3397) kā kontroles grupā (2940). Secinājumi. Tika novērotas uztura paradumu atšķirības IgAN un kontroles grupā, secinot, ka IgAN pacienti nepilnīgi ievēro HNS diētas rekomendācijas.

Introduction. Immunoglobulin A nephropathy (IgAN) is one of the major causes of chronic kidney disease (CKD). 20% of patients in Latvia progress to the end-stage renal disease during 5 years after the diagnosis. Kidney Disease Outcomes Quality Initiative (KDOQI) updated dietary guidelines for CKD patients in 2020. Aim. To evaluate dietary habits in patients with IgAN, compare them with the healthy control group and find out whether IgAN patients follow the dietary recommendations. Materials and methods. A prospective case-control study was performed at Pauls Stradins Clinical University Hospital Nephrology center from June 2020 till February 2021. During this time period adults with histologically confirmed diagnosis of IgAN and healthy control group individuals matched by sex and age were included. A three-day food record was used for the analysis of dietary habits that afterwards were interpreted in the application “DietOrganizer”. IBM SPSS 26.0 was used for data statistical analysis. Results. 10 women (40%) and 15 men (60%) with age range 22-65 (median - 45 years) were included in each group. Average caloric intake in IgAN group was less, compared to control group: median 2026 kcal (range 340-3214) and 2427 (range 1294-3607), respectively. As well, lower were average protein intake (g) in IgAN group - 96.0 (range 15-139) versus 108.0 (range 49.50-123.50) in control group and fat intake (median 84) versus 97 in control group. There were statistically significant differences in the polyunsaturated fat intake between two groups (U = 188.50, p = 0.016). Median carbohydrate intake (g) in IgAN group was higher, respectively 243 (range 34-370) and 235 (range 92 – 462). Summarizing the intake of micronutritions, IgAN group consumed more calcium (g) (median 739) than control group (median 687), however, it is insufficient according to recommendations in both groups. The intake of magnesium and phosphorus (g) was lower in IgAN group (median 308 and 9 1437) compared to control group (388 and 1731), respectively. Daily phosphorus amount was higher than recommended for CKD patients. Dietary sodium was consumed more than 2g/day in both groups, but less in CKD patients (U = 171, p = 0.006) comparing to healthy individuals. Surprisingly, dietary potassium intake was higher in IgAN group (3397), than in control group (2940). Conclusions. Dietary differences between the IgAN and control groups are observed. It can be concluded that IgAN patients do not follow the dietary recommendations.
Assessment of dietary habits in patients with immunoglobulin A nephropathy
Keywords: Medicīna; IgA nefropātija (IgAN); Beržē slimība; uztura paradumi; diētas rekomendācijas; hroniska nieru slimība (HNS)