Studentu rakstiskās refleksijas pašizglītošanas veicināšanai angļu valodas stundās 11. klasē - Guseva, Elīza (Latvijas Universitāte, 2017)
Studentu pašvirzība tiek noteikta pēc tādiem faktiem, kā studentu spēja domāt kritiski, vēlme mācīties patstāvīgi un viņiem piemīt ieradums un tieksme uz pašrefleksiju. Ar pašmācībām tiek pieņemts, ka audzēkņi ir motivēti mācīties un iekarot jaunās virsotnes kāres, izaugsmes nepieciešamības, personīgā gandarījuma no sasniegta un ziņkāres dēļ. Kad skolnieki sāk uzdot jautājumus par viņu mācību procesu, par ieradumiem un mērķiem tajā, viņi kļūst vairāk orientēti uz mērķu sasniegšanu un tādējādi vairāk iesaistīti refleksijas procesā. Refleksijas mērķis ir nodrošināt vairāk atbalsta studentiem, lai tie labāk zinātu viņu stiprās un vājās puses mācībās un tādējādi būtu vairāk pašvirzīti uz sevi mācību ziņā. Tādējādi šī diplomdarba autors uzskata skolnieka refleksiju kā kaut ko, kas nes vērtīgu pienesumu skolnieku mācību procesa nodarbošanās. Tieši tāpēc diplomdarba mērķis ir pārbaudīt, vai studentu rakstiskās refleksijas palīdz veicināt pašmācības procesu angļu valodas priekšmetā 11. klasē. Pētījums tika veikts pamatojoties uz atsevišķa gadījuma metodi, kas tika realizēta Rīgas 53. vidusskolā 2017. gada laika perioda no februāra līdz aprīlim. Pētījumā tika iekļauti divdesmit četri studenti no 11. klases, astoņpadsmit zēni un sešas meitenes, kuru valodas prasmju līmenis svārstījās no iesācēja līdz augstākam vidējam līmenim. Diplomdarba autors izpētīja literatūru par jautājumiem, kuri ir saistīti ar mācības refleksiju un to principiem, kā arī ar pašmācības metodi kā pretstatu uz pasniedzēju virzītai metodei. Diplomdarba autors izstrādājis un izanalizējis aptaujas lapas, lai noskaidrotu studentu viedokļus par pašmācību un viņu ieradumiem mācībās, izstrādātu un ievestu skolnieku rakstiskās refleksijas žurnālu angļu valodas stundās 11. klasē, kā arī izplānoto un izanalizētu skolnieku uzrakstītās refleksijas esejas angļu valodas stundās, lai izpētītu attieksmi par pieredzi par rakstiskās refleksijas žurnāliem. Kā rezultāts, diplomdarba autors secināja, ka skolnieku rakstiskās refleksijas var veicināt pašmācību angļu valodas stundās, tomēr, ir jāņem vērā arī citi faktori. Dažiem indivīdiem pieredze ar refleksijas žurnāliem nostrādāja kā motivācija, lai vairāk iesaistīties pašattīstības procesā un, tādējādi arī viņu pašmācībā. Tomēr daži skolnieki atrada papildus motivāciju mācīties angļu valodu intensīvāk nekā aizpildīt refleksijas žurnālus, jo skolnieki deva priekšroku sekot līdzi savam progresam ar mājas darbu, prakses un atzīmju palīdzību.

Students self-directedness is determined by several factors, such as students’ ability to think critically, willingness to learn independently and habit of self-reflection. Self-directed learning assumes that learners are motivated to learn by desire to achieve new heights, the necessity to grow, the personal satisfaction of accomplishment and curiosity. When students start questioning their learning process, habits of learning and purpose, they become more goal oriented and therefore, more involved in the process of reflection. Reflection aims to provide support to students in becoming aware of their strong and weak points in learning and, thus, be more self-directed learners. Therefore, the author of the Paper considers students’ reflection as something which brings a valuable input in students’ engagement in the learning process. Therefore, the aim of the Diploma Paper is to examine whether students’ written reflections help foster self-directed learning in English lessons in Form 11. The research has been conducted on the basis of case study carried out in Secondary School № 53 in Riga, period from February till April, 2017. The sample of research included students from Form 11 consisting of twenty-four students, eighteen boys and six girls, whose language proficiency level varied from beginners level till upper-intermediate. The author of Diploma Paper studied literature about the issues related to learning reflections and its principles, also self-directed learning opposite to teacher-directed learning method. The author of the Paper designed and analysed questionnaire in order to examine students’ opinions about self-directed learning and their learning habits, designed and implemented students’ written reflective journals into English lessons in Form 11 and also planned and analysed students’ written reflective essays in English lessons in order to examine attitudes towards the experience with reflective journals. As a result, the author of Diploma Paper concluded that Students’ written reflections can foster self-directed learning in English lessons, nonetheless, there are other factors that need to be considered. For some individuals, the experience with reflective journals worked as a motivation to become more involved in self-development and, thus, in their self-directness. Nonetheless, some learners found external motivation to learn English more powerful than reflective journals as students preferred to track their progress with the help of home assignments, praise and marks.
Students' Written Reflections to Foster Self-directed Learning in English Lessons in Form 11
Keywords: Pedagoģija; Written reflections; Self-directed learning; Education; Reflective journal