Epifītisko ķērpju daudzveidība un tās ietekmējošie faktori platlapju koku mežos - Štikāne, Kristīne (Latvijas Universitāte, 2017)
Platlapju koku mežos ir liela epifītisko ķērpju daudzveidība, taču šādi meži Latvijā ir reti sastopami. Lielākoties epifītisko ķērpju daudzveidība Latvijā ir pētīta aizsargājamās teritorijās, tāpēc zināšanas par ķērpju vispārīgo izplatību ārpus aizsargājamām teritorijām ir niecīgas. Šī pētījuma mērķis bija saprast faktorus, kas ietekmē epifītisko ķērpju daudzveidību platlapju mežos Latvijā. Epifītisko ķērpju daudzveidību platlapju koku mežos pētīja divos Latvijas reģionos: Kurzemē un Zemgalē. Kopā 19 mežaudzēs tika konstatētas 68 ķērpju sugas uz 160 apsekotajiem kokiem, kuri pārstāvēja 11 koku sugas. Astoņas no ķērpju sugām (Arthonia byssacea, A. leucopellaea, A, spadicea, A. vinosa, Menegazzia terebrata, Opegrapha vermicellifera, Pertusaria hemisphaerica, Sclerophora peronella) ir iekļautas Latvijas aizsargājamo sugu sarakstā, no kurām 4 ir sugas, kurām var izveidot mikroliegumus. Pārsteidzoši, ka tikai divas no aizsargājamām sugām ierakstītas Latvijas Sarkanajā grāmatā, kas liecina par to, ka grāmatā esošo informāciju nepieciešams atjaunot. Aizsargājamās sugas sastapa 18 no 19 apsekotajām mežaudzēm, bet tikai trīs no tām ir iekļautas īpaši aizsargājamo dabas teritoriju sarakstā. Visvairāk sugu atrada uz Quercus robur stumbriem. Tāda dabisko mežu biotopu indikatorsuga, kā Acrocordia gemmata bija sastopama uz 67% no 11 apsekotajiem Betula pendula kokiem, bet Graphis scripta uz 60% un Arthonia spadicea uz 80% no 51 apsekotā Q. robur koka. Indikatorsugu analīze norādīja būtisku (p<0.05) piederību koku sugām tādām dabisku mežu biotopu indikatorsugām kā A. gemmata – Populus tremula, A. spadicea – Fraxinus excelsior, Chaenotheca ferruginea – Pinus sylvestris, Lecanora chlarotera un Lecidella euphoria – Quercus rubra un Pseudoschismatomma rufescens – Ulmus gabra. No visiem identificētajiem aizsargājamiem ķērpjiem 85.00% (33 no 39 identifikācijām), bet no visiem konstatētajiem DMB indikatorsugu īpatņiem 90.00% (43 no 48 atradnēm) auga ārpus īpaši aizsargājamām dabas teritorijām. NMS ordinācija acīmredzami nodalīja mežaudzes divas grupās, balstoties uz reģioniem, kuros tās atradās. Kurzemē ir lielāka epifītisko ķērpju daudzveidība. Atslēgas vārdi: epifītiskie ķērpji, sugu daudzveidība, platlapju meži, sadrumstalošana, traucējumi, aizsargājamās sugas, aizsargājamās teritorijas, Kurzeme, Baltijas reģions, Latvija.

Broad-leaved tree forests host a large diversity of epiphytic lichens, but this forest type is rare in Latvia. Epiphytic lichen diversity of broad-leaved trees mostly has been studied in protected areas but there is insufficient knowledge of the general distribution of epiphytic lichens outside the protected areas. The aim of this study was to realize the factors affecting epiphytic lichen diversity in broad-leaved forests in Latvia. Epiphitic lichen diversity in broad-leaved tree woodland has been studied in two regions of Latvia: Kurzeme and Zemgale. Altogether 68 lichen species were recorded on the 160 sampled trees of 11 tree species in 19 forest stands. Eight of the recorded lichen species (Arthonia byssacea, A. leucopellaea, A, spadicea, A. vinosa, Menegazzia terebrata, Opegrapha vermicellifera, Pertusaria hemisphaerica, Sclerophora peronella) are listed in the Latvian protected species list, of which 4 are area species for which microreserves can be established. Surprisingly, only two were listed in the Latvian Red Data Book, indicating that this list needs to be revised. Protected species contained 18 of the studied 19 stands, but only 3 of these stands occurred in protected areas. Quercus robur had the highest number of lichen species on the basal trunk. Among species characteristic of Woodland Key Habitats, Acrocordia gemmata was present on 67% of 11 sampled Betula pendula, Graphis scripta on 60% and Arthonia spadicea on 80% of 51 sampled Q. robur. Indicator species analysis showed significant preferences (p<0.05) of Woodland Key Habitat species for tree species such as A. gemmata for Populus tremula, A. spadicea for Fraxinus excelsior, Chaenotheca ferruginea for Pinus sylvestris, Lecanora chlarotera and Lecidella euphoria for Q. rubra and Pseudoschismatomma rufescens for Ulmus gabra. 85% of recorded occurences (33 of 39 records) of protected lichen species but 90% of recorded occurences (43 of 48 records) of Woodland Key Habitat species occurred outside of protected areas. NMS ordination obviously separated forest stands into two groups according to the region they were located in. Higher epiphytic lichen diversity is more common in Kurzeme region. Keywords: epiphytic lichens, species diversity, broad-leaved forests, fragmentation, disturbance, protected species, protected areas, Kurzeme, Baltic region, Latvia.
Factors affecting epiphytic lichen diversity in broad-leaved forests
Keywords: Bioloģija; epifītiskie ķērpji; sugu daudzveidība; platlapju meži; sadrumstalošana; aizsargājamās teritorijas