Kardiovaskulāro riska faktoru un slimību profils pacientiem pēc pārciesta cerebrāla infarkta a.cerebri media sinistra baseinā - Nalivaiko, Marta (Latvijas Universitāte, 2019)
Insults ir viens no vadošajiem nāves cēloņiem pasaulē un vadošais nespējas cēlonis. Pacienta funkcionālā nespēja pēc pārciesta insulta ir daudz būtiskāka salīdzinot ar mirstību, pasliktinot dzīves kvalitāti, izolējot pacientu no sabiedrības un ietekmējot veselības aprūpes izmaksu slogu gan pacientam, gan valstij. Pētījuma mērķis: Noskaidrot cerebrāla infarkta (CI) kardiovaskulāros riska faktorus un slimību profilu, izvērtēt kuri faktori ietekmē CI neiroloģisko iznākumu. Metodika un materiāli: Tika veikts retrospektīvs pētījums Paula Stradiņa Klīniskās Universitātes slimnīcas arhīvā. Pētāmā populācija: 20. nodaļas pacienti ar diagnozi pēc SKK-10 šifra I63.3- išēmisks insults. No tiem tika atlasīti pacienti, kuriem CI bijis a. cerebri media sinistra baseinā. Tika analizēti tādi kardiovaskulārie riska faktori un slimību profils kā hipertensija, CD, ĀF, aptaukošanās, HSM, Stabila stenokardija un MI. Rezultāti: Tika atlasīti 98 pacienti. 55% bija aterotrombotiskas ģenēzes CI, 41% kardioemboliskas ģenēzes, 3% lakunārs CI. 73% pirmreizējs, 27% atkārtots CI. 47% tika konstatēts viens KV riska faktors, 9% divi, bet vienam 3 KV riska faktori. Vīriešiem MI un stabila stenokardija ir tika konstatēta 4 reizes biežāk salīdzinot ar sievietēm (OR 4.3 95% CI 0.8-21.5 un OR 4.4 95% CI 1.5-13.3). Hipertensija tika diagnosticēta 27 pacientiem, CD diviem, ĀF 16, stabila stenokardija 24, MI 11, HSM 15 pacientiem. Noteikta statistiski nozīmīga asociācija starp kardioembolisku CI un ātriju fibrillāciju (x2(1) =10.96, p=0.001). Izvērtējot kardiovaksulāros riskus un slimību profilu pacientiem ar pirmreizēju un atkārtotu CI, tika noteikts, ka pastāv asociācija starp atkārtotu CI un stabilu stenokardiju (x2 (1) =3.75, p=0.05). Vērtējot NIHSS un mRS vidējās vērtības iestājoties un kardiovaskulāros riska faktorus un slimību profilu, netika atrasta statistiski ticama kardiovaskulāro riska faktoru un slimību profila ietekme uz NIHSS un mRS. Secinājumi: Stabilai stenokardijai un MI ir statistiski nozīmīga asociācija ar vīriešu dzimumu. Ātriju fibrillācija 7 reizes biežāk kardioemboliskas izelsmes CI, salīdznot ar aterotrombotisku CI. Stabila stenokardija ir novērojama 2.6 reizes biežāk atkārtotiem CI, salīdzinot ar pirmreizējiem CI. Tika novērota tendence, ka kardiovaskulārie riski un slimību profils ietekmē neiroloģisko stāvokli, vērtējot pēc NIHSS un mRS. Tika konstatēts ievērojams kardiovaskulāro risku un slimību profila datu trūkums, ko var skaidrot ar nepietiekamu diagnostiku vai grūtībām ievākt anamnēzi pacienta afāzijas dēļ.

Introduction: Stroke is one of leading causes of death and major reason for disability. Patients functional disability after stroke is essentialy more important than death isolating patients from society and increasing Health Care costs. Aim: Identify cardiovascular risk factors for cerebral infarction and analyse which risk factors influence neurological outcome. Materials and Methods: A retrospective study took place in Pauls Stradins Clinical University hospital ward number 20. 98 patients with cerebral stroke were included. Data were collected from January 2017 till April 2017. Inclusion criteria were: stroke in a. cerebri media, SKK-10 code I63.3 which refers to cerebral infarct. There were analysed risk factors and disease profile such as hypertension, diabetes, atrial fibrillation, obesity, chronic heart failure, angina pectoris and myocardial infraction. Results: 55% were atherotrombotic, 41% cardioembolic, 3% lacunar genesis CI. 73% were first time ever and 27% reccurent CI. 47% had 1 CV, 9% 2, but only one person had 3 CV risk factors. The prevalence of angina pectoris and MI has 4 times more in men than women. (OR 4.3 95% CI 0.8-21.5 un OR 4.4 95% CI 1.5-13.3). Hypertension has 27 patients, diabetes two, AF 16, angina pectoris 24, MI 11, CHD 15 patients. There is association between cardioembolic CI and AF (x2(1) =10.96, p=0.001). There has been identified association between reccurent CI and angina pectoris (x2 (1) =3.75, p=0.05). Analysing NIHSS and mRS means and cardiovascular risk factors, profile of diseases, there are not statistically significant affect on NIHSS and mRS means. Conclusion: There are association between men and angina pectoris and MI. Atrial fibriilation has seen 7 times often in cardioembolic CI than atherothtombotic. Angina pectoris has seen 2.6 times more in reccurent CI than in first time ever CI. There has seen negative tendency to influence NIHSS and mRS in patients with cardiovascular risk factors and disease profile.
Profile of cardiovascular risk factors and diseases of patients after cerebral infaction in a.cerebri media sinistra
Keywords: Medicīna; cerebrāls infarkts; kardivaskulārie riski; a.cerebri media sinsitra; NIHSS; mRS