Hibrīdkarš uz Eiropas Savienības robežas: Baltkrievijas gadījums - Hartmanis, Guntars (Latvijas Universitāte, 2022)
Darba tēma: Hibrīdkarš uz ES robežas: Baltkrievijas gadījums. Bakalaura darba mērķis: izpētīt, vai un kādā mērā migrantu plūsma ES robežai no Baltkrievijas puses 2021.-2022. gadā ir vērtējami kā tās īstenota hibrīdkara sastāvdaļa. Teorētiskais modelis, uz ko tiek balstīts bakalaura darba pētījums, sastāv no ASV pētnieka, hibrīdkara jēdziena oficiālā ieviesēja F.G. Hofmana atziņām, kā arī uz jaunākās pieejas modeļiem: T. Solmaza (T.Solmaz) hibrīdkara iezīmēm, P. Ļubinskija (P. Lubinski) konflikta kontinuuma modeli, uz D. Pronka (D. Pronka) hibrīdkara formu klasifikācijas, uz S. Dejspringa (S. Dayspring), M. Banasika (M. Banasik) , V. Rautas (V. Rauta) hibrīdkara iezīmēm un A. Beta (A. Betts), K. Grīnhilas (K. Greenhill) piespiedu migrācijas teorētiskajām atziņām. Pētījuma moetode: literatūras analīze. Hipotēze tiek apstiprināta: Baltkrievijas radītā migrantu krīze pie ES robežas ir hibrīdkarš. Galvenie secinājumi – Baltkrievija izmantoja piespiedu migrantus migrantu kontrabandai, lai radītu krīzi pie ES robežas. Tā ietvaros publiskajā komunikācijā tā lietoja dezinformāciju. Tās dinamika bija cieši saskaņota ar ES atteikšanos atzīt Lukašenko leģitimitāti, ar ES noteiktajām sankciju paketēm pēc Lukašenko īstenotās 2020. gada vēlēšanu rezultātu viltošanas, kā arī pēc demokrātisko protestu apspiešanas un pēc Ryanair lidmašīnas incidenta 2021. gada maijā. Galvenie mehānismi, ko ekspluatēja Baltkrievija, lai šantažētu ES, bija – starptautiskā norma nodrošināt aizsardzību migrantiem; ES politiskā liekulība, ES demokrātiskās sabiedrības šķelšana. Galvenie mērķi – panākt piekāpību no ES puses attiecībā uz Lukašenko prezidentūras un attiecīgi – režīma leģitimizēšanu, kā arī sankciju atcelšanu. Migrantu krīze kā hibrīdkara taktika pret ES izpaudās zem bruņota konflikta sliekšņa; tā ietvēra plaša spektra atklātu un slēptu militāro, paramilitāro un civilo pasākumu klāstu integrētā veidā.

Thesis topic: Hybrid war on the EU border: the case of Belarus. The aim of the bachelor's thesis: to research whether and to what extent the flow of migrants to the EU border from Belarus in 202.1-2022. can be seen as part of its hybrid war. The theoretical model on which the bachelor's thesis is based consists of F.G. Hoffmann's findings, as well as the models of the latest approach: T. Solmaz's features of the hybrid war, P. Lubinski's model of the continuum of conflict, D. Pronka's classification of hybrid war forms, S. Dayspring`s, M. Banasik`s, and V. Rauta`s conclusions on hybrid warfare, and A. Bett`s, and K. Greenhills theoretical findings of forced migration. Research method: literature analysis. The hypothesis has been confirmed: the migrant crisis caused by Belarus at the EU border is a hybrid war. Key findings - Belarus used forced migrants to smuggle them to create a crisis at the EU's borders. As part of this, it used misinformation in public communication. Its dynamics were closely aligned with the EU's refusal to recognize Lukashenko's legitimacy, the EU's sanctions package following Lukashenko's falsification of the 2020 elections, the crackdown on democratic protests and the May 2021 incident which involved Ryanair plane. The main mechanisms used by Belarus to blackmail the EU were: the international norm to protect migrants; EU political hypocrisy, fragmentation of EU democratic society. The main objectives were to make concessions on the part of the EU to legitimize the Lukashenko presidency and, consequently, the regime, as well as to lift sanctions. The migrant crisis as a hybrid war tactic against the EU manifested itself below the threshold of armed conflict; it covered a wide range of overt and covert military, paramilitary and civilian activities in an integrated way.
Hybrid warfare on EU border - Belarus case
Keywords: Politikas zinātne; hibrīdkarš; hibrīddraudi; Baltkrievija; migranti; Lukašenko