Boreliozes neiropsihiatriskie aspekti - Rasmanis, Arvis (Latvijas Universitāte, 2020)
Laimas slimība ir multifaktoriāla sistēmiska saslimšana, kas pacientam var radīt novājinošu stāvokli dažādās orgānu grupās atkarībā no individuāla trofisma. Neiropsihiatriskie aspekti Laimas slimībai ir maz pētīti Latvijā. Ir svarīgi apzināt plašo neiropsihiatrisko simptomu spektru, lai uzlabotušīs saslimšanas norisi Latvijā. Mērķis: Izpētīt un apzināt neiropsihiatriskos aspektus Laimas slimības pacientu vidū. Uzdevumi: Veikt anonīmu aptauju un apzināt, cik boreliozes pacientu cieš no neiropsihiatriskiem traucējumiem un kāds ir to raksturojums. Materiāli un metodes: Šķērsgriezuma pētījums, kurā brīvprātīgi un anonīmi piedalījās Laimas slimības slimnieku atbalsta grupas biedri no Facebook vietnes. 223 respondents aizpildīja aptauju. Aptaujas atbildes tika savāktas, izmantojot google survey funkcionalitāti, dati tika statistiski apstrādāti IBM SPSS Statistics 22 programmā. Aptauja tika adoptēta no Dr. Roberta Bransfielda izstrādātās aptaujas formas The Neuropsychiatric Assessment of Lyme Disease (Bransfield 2018). Respondenti aizpildīja 6 punktu (0 – nav simptoma, 5 – maksimālā simptoma izpausme) vai 2 punktu (jā, nē) ordinālo datu Likerta skalu. Pētījuma būtiskuma līmenis: p<0,05. Rezultāti: Aptauju aizpildīja 192 sievietes (86.1%) un 31 vīrietis (13.9%). Vidējais vecums 43.6, SD=11.58; Min=18; Max=72 gadi. Depresīvo simptomu skalā bija vērojama tendence prevalēt pozitīvai simptomātikai (Mediāna=3.0, n=48, 21.5 %), līdzīga tendence tika novērota pie bipolāriem traucējumiem (Mediāna = 3.0, n = 46, 20.6 %). Starp abiem šiem simptomiem bija vērojama statistiski ticama (p<0.01) Spīrmana rs= 0.69 korelācija. Līdzvērtīgāks sadalījums bija obsesīvi kompulsīvo traucējumu spektrā (Mediāna = 2.0 n = 49, 22 %) un pie ģeneralizētas vispārējās trauksmes (Mediāna = 2.0, n = 38, 17 %). Starp šiem simptomu kopumiem bija vērojama pat ciešāka Spīrmana rs= 0.71 korelācija. Līdzīga aina izpaudās saistībā ar samazinātām sociālās funkcionēšanas spējām (Mediāna = 3.0, n = 39, 17.5 %), kurai pastāvēja cieša korelācija ar samazinātām spējām skolā/universitātē (rs=0.698), vidēja korelācija bija vērojama starp vairākiem psihiskiem simptomiem(rz=0.54-0.57) sociālo fobiju, rīcības kontroles zudumu, lēnīgumu, vājumu un neprecizitāti domu procesā un depresiju. 1.Dažādas intensitātes depresīvi simptomi prevalēja 51.7% respondentu, bipolāri traucējumi- 50.1%, uzmācīgi kompulsīvi traucējumi- 35.4% respondentu, ģeneralizēta vsipārēja trauksme 48.2%, samazināta sociālā funkcionēšanas spēja bija 54.4% respondentu. Tai pat laikā augstākais psihiatrisko simptomu rādītājs, ko atzīmēja respondenti pirms inficēšanās, bija depresija ar 2.4 % prevalenci. Līdz ar to var secināt, ka liela daļa pacientu ir laima slimības gaitā ieguvuši novājinošas psihiatriskas saslimšanas, kuru etioloģiskais faktors ir B.Burgdorferi vai no saslimšanas izrietoša komplikācija, kura ārstēšanas iznākumi ir atkarīgi no savlaicīgas psihiatra piesaistes

Lyme disease is a multifactorial systemic disease causing a debilitating condition in different organ groups depending on individual tissue trophism. The neuropsychiatric aspects of Lyme disease have not yet investigated in Latvia. It is important to identify the broad spectrum of neuropsychiatric symptoms to explore the current situation in Latvia. Aim:. To investigate and identify neuropsychiatric aspects among Lyme disease patients. Objectives: To conduct an anonymous survey to find out how many Lyme disease patients suffer from neuropsychiatric disorders and what their characteristics are. Materials and methods. Cross-sectional study was conducted in Lyme disease support group in Facebook. 223 respondents filled out the questionnaire. The answers were collected using google survey functionality and data was statistically analysed in IBM SPSS Statistics 22. The questionnaire has been adapted from M.D. Robert Bransfield’s “The Neuropsychiatric Assessment of Lyme Disease” assessment form. Respondents filled 6-point (0 – no symptoms, 5 – max symptoms) or 2-point (yes, no) Likert scale of ordinal data. Statistical significance level is p<0.05 Results. The survey was completed by 192 women (86.1%) and 31 men (13.9%). Mean age is 43.6, SD = 11.58; Min = 18; Max = 72 years There is serious tendency among responders to gravitate towards positive answer in depression scale (Median = 3.0, n = 48, 21.5%), and the same tendency is explorable for bipolar disorder (Median = 3.0, n = 46, 20.6%). There was a statistically significant (p <0.01) Spearman rs = 0.69 correlation between these two symptoms. There was a more equal distribution in the spectrum of obsessive-compulsive disorder (Median = 2.0 n = 49, 22%) and general anxiety disorder (Median = 2.0, n = 38, 17%). There was an even closer Spearman rs = 0.71 correlation between these sets of symptoms. A similar picture was observed in relation to reduced social functioning (median = 3.0, n = 39, 17.5%), which was closely correlated with lowered performance at school / university (rs = 0.698), a moderate correlation was observed between several mental symptoms (rs = 0.54 -0.57) social phobia, loss of control, slowness, weakness and inaccuracy regarding thinking and depression. Depression of various intensities prevailed in 51.7% of respondents, bipolar disorder - 50.1%, obsessive compulsive disorder - in 35.4% of respondents, general anxiety disorder in 48.2%, lowered social performance in 54.4% of respondents. Among all psychiatric symptoms depression had the highest prevalence of 2.4% before onset of borreliosis. Thus, it can be concluded that a large number of patients have acquired debilitating psychiatric illnesses during the course of Lyme disease, which etiological factor is B. Burgdorferi or a complication resulting from the illness. The treatment results depend on the timely involvement of a psychiatrist
Neuropsychiatric aspects of lyme disease
Keywords: Medicīna; borelioze; borēlija; Laimas slimība; depresija; trauksme