Reformu iespējas Latvijas valsts pārvaldē salīdzinošā perspektīvā ar Nīderlandes pieredzi - Jākobsone-Šņepste, Guna (Latvijas Universitāte, 2011)
Publiskās pārvaldes reformas iniciatīvas idejas aktualizējas, katru reizi, kad valstī notiek ekonomiskās vai politiskās pārmaiņas. Bakalaura darba mērķis - aplūkot publiskās pārvaldes reformas iniciatīvu, iespēju un ieviešanas (2004 - 2010), teorētiskos un praktiskos aspektus, ar praktiskiem piemēriem no Latvijas un Nīderlandes pieredzes: būtiskākās tendences, modeļus un kļūdas to ieviešanas procesā. Darbā tika pierādīta hipotēze: Latvijā ir pietiekoši reformu iniciatīvu ideju, bet tās ir novēlotas, atšķirībā no Nīderlandes valsts pārvaldes reformas ieviešanas pieredzes. Bakalaura darba teorētisko daļu veido teorētiķu A.Lovtona, un A.G.Rossa ieteikumi, D.Osborna un T.Gēblera kritēriji, M.Pjēra ieguldījumu/rezultātu (input/outpu)” modelis un jaunās publiskās pārvaldes „3E” kritēriji, kas pēc autores domām, vislabāk iederas Latvijas publiskās pārvaldes reformas izvērtēšanas procesā. Publisko administrāciju nevar aplūkot atrauti no politikās varas un kopējās telpas, kas sevī ietver gan teritoriālos, gan sociālos un starptautiskos faktorus, kuru radītās negācijas var būtiski ietekmēt valsts administrēšanas procesus. Tādēļ pētījuma gaitā tika aplūkoti: ekonomiskie procesi, sabiedriskā domas pētījumu rezultāti un ārējo spēku (Starptautiskā Valūtas fonda u.c.) rezonanse uz reformas ieviešanas procesu. Darba gaitā tika analizēti gan valstu ekonomiskie un sociālie rādītāji, gan arī likumdošanas bāze, tiesību akti un citu juridisko dokumentu ‘outputi’, kas norāda uz reformas gaitu un plānotajiem rezultātiem. Latvijas publiskās pārvaldes strukturālās reformas iniciatīvas ideju īstenošana, tika uzsākta jau krīzes laikā, kad jau bija nokavētas iespējas racionāli izvērtēt situāciju. Savukārt Nīderlandes šis process tiek plānots savlaicīgi un atbilstoši izvērtēts, pirms ieviešanas.

Initiative ideas about requirement of State Administration Reforms come current, usually along with changes at political or economical situation. In this bachelor work main objective is to consider initiative ideas, potentialities and implementation aspects in the context of State and Public Administration Reforms, using theory and practice by the side of Latvia’s and Netherlands’ experience (2004 - 2010): fundamental tendencies, models and conceding irregularity of the implementation processes. Hypothesis’ was verified: Latvia has plenty initiative ideas to necessary of reform, but these were dilatory in contradistinction to Netherlands’ public administration reform implementation experience. Theory part of the bachelor work was structured by A.Lowton and A.G.Ross suggestions, D.Osborne and T.Geabler criteria’s, M.Pierre model of “input/output” and New Public Management relevant “3E” criteria’s (efficiency, effectiveness, and economy). Those conditions are very important and more useful for evaluating of the results by Reform of Public Management processes in the context of Latvia. Public administration is complex structure - easily influenced by political authority, spatial and territory factors, social and global changes, which had an impact on administration processes. That is a reason for analyse: social and economical situation in the state, as well as impact from external forces, like an International Monetary Fund - it’s resonance to processes of reform implementation, legislation and other legal instruments (outputs). Netherlands’ have good experience in the field of Public Management Reform implementation - processes of evaluating inputs and outputs are very significant analysed before to phase in practice (contrary with Latvia’s management). Initiatives’ ideas about necessary of Public Management Reform come to be aware, when crisis already affect the economy of Latvia. It was dilatory to evaluate situation, because government was forced something to do, as soon as possible.
New Reform Opportunities in Latvia Public Administration - Comparative Perspective with Netherlands experience
Keywords: Politikas zinātne (politoloģija)