Samērīguma principa realizācija ar nodokļu tiesībām saistīto sodu sankciju noteikšanā - Tumass, Edgars (Latvijas Universitāte, 2011)
Līdz ar Latvijas neatkarības atgūšanu valstij radās pienākums no jauna izstrādāt nodokļu politiku un tādu nodokļu sistēmu, kuru varētu veiksmīgi piemērot praksē. Savukārt jebkurai ekonomiski attīstītai valstij, veiksmīgas nodokļu politikas realizācijas un nodrošināšanas nolūkā, ir jāiestrādā savā nodokļu sistēmā tāds elements, kā soda sankcijas piemērošana par nodokļu maksāšanas noteikumu pārkāpumiem. Šī uzdevuma pienācīga izpilde ir atkarīgā no tā, cik lielā mērā valsts ir ņēmusi vērā vispārējo pasaules nodokļu politiku, nodokļa sistēmas attīstību un tās pilnveidošanos tā pastāvēšanas gaitā, un, protams, nodokļa vēsturi, bez kuras netiktu atklātas un noskaidrotas vairākas nodokļu sistēmai raksturīgās īpatnības un trūkumi gan likumdošanā, gan pašas nodokļu politikas realizēšanas dzīvē. Par mūsdienu Latvijas izveidotās nodokļu sistēmas darbības pamatprincipu var uzskatīt nodokļu maksātāja pakļaušanos nodokļu likumu normām un patstāvīgi maksājamā nodokļa summas aprēķināšanu un iemaksāšanu valsts budžetā. Šis princips izriet no likuma “Par nodokļiem un nodevām” 15.panta, kā viens no galvenajiem nodokļu maksātāja vispārīgajiem pienākumiem, par kura nepildīšanu vai pārkāpšanu ir paredzēta noteikta atbildība konkrētu soda sankciju piemērošanas veidā. Tātad, tieši korektu soda sankcijas elementa esamību valsts nodokļu sistēmā var nosaukt par kopējas valsts nodokļu politikas “dzinēju”, kas ietekmē un veicina nodokļu maksātājus maksāt visdažādākos nodokļus un nodevas valsts budžeta. Maģistra darba “Samērīguma principa realizācija ar nodokļu tiesībām saistīto sodu sankciju noteikšanā” mērķis ir izpētīt soda sankciju nodokļu tiesībās noteikšanu saistībā ar samērīguma principu, konstatējot iespējamās nepilnības, un gūt izpratni par problēmām, kas ir saistītas ar soda sankciju noteikšanu nodokļu tiesībās un tās atbilstību samērīguma principam Maģistra darba tēmas aktualitāte skaidrojama ar vienkāršu patiesību – neviens nodokļu maksātājs labprātīgi nemaksās nodokļus valstij bez apzināšanās par valsts soda sankciju pastāvēšanu un to obligātu piemērošanu pret nodokļu maksātāju, jo valsts nevar rēķināties ar to, ka nodokļu maksātājs nemaksās nodokļus. Savukārt, samērīguma princips ir galvenais nodokļu maksātāju “instruments”, kas var turēt valsts sodīšanas mehānisma piemērošanu zināmās robežās, saglābjot balansi starp sodu un labumu, kas tiek gūts no soda piemērošanas.

One of the main aims of each economically developed state, it to create a well-functioning system of taxes, which will be a tool for realization of all the state programmes providing it with an opportunity to maintain all the essential state organs. While creating a tax system it is important to lay down correctly the content and application of tax penalties. The subject thesis is dedicated to analysis of tax penalties applicable for violation of tax law in connection with the principle of proportionality. The principle of proportionality within penalty sanctions in tax law is a “shield” of tax-payer against unreasonable taxes and penalties applied by state. The subject principle also maintains a balance between intensity of penalty and a possible benefit a state and society may gain after punishing a certain person. Although the principle of proportionality exists and is recognized by law, there are certain problems in the tax system of Latvia which cause doubts whether the existing application of tax penalties in Latvia is efficient. Topicality of the problem is caused by the fact that tax system cannot exist without tax penalties. The reason is that none will voluntarily give his money to state if there are no penalties for non-fulfillment. Therefore tax penalties and the system of applying tax penalties within tax law must be worked-out promptly and easy to understand with no possibility to be affected subjectively.
Realization of the principle of proportionality in connection with imposition of penalties within tax law
Keywords: Juridiskā zinātne