Smago minerālu tipomorfās pazīmes Gaujas un Amatas svītas klastiskajos nogulumos Latvijā - Zviedre, Indra (Latvijas Universitāte, 2006)
Minerālu graudu morfoloģijā atspoguļojas tie vides fizikālie un ķīmiskie faktori, kas darbojušies nogulumu veidošanās un pārveidošanās laikā. Tādēļ minerālu tipomorfisms nereti tiek izmantots nogulumiežu tipu izdalīšanai, iežu un minerālu relatīvā vecuma noteikšanai, paleoģeogrāfiskajām rekonstrukcijām un slāņu korelācijai litostratigrāfiskajā iedalījumā. Darba mērķis ir, raksturojot klastisko iežu smago minerālu tipomorfās pazīmes, novērtēt minerālu tipomorfisma metodes pielietojamību augšdevona Gaujas un Amatas svītas stratigrāfiskās problemātikas risināšanā. Maģistra darbā ir ievākti klastisko iežu paraugi no Gaujas un Amatas svītas nogulumiem Vidzemē (Raganu katls) un Kurzemē (Riežupes un Muižarāju smilšakmens atsegumi), fiksējot paraugu noņemšanas vietas ģeoloģiskajos griezumos. Ir veikta smilts materiāla granulometriskā analīze un aprēķināti granulometriskie koeficienti. Veikta arī smago minerālu frakcijas mineraloģiskā analīze desmit granulometriskajās frakcijās no 0,4 līdz 0,05 mm. Noteiktas galveno caurspīdīgo alotigēno minerālu: granātu, cirkona, turmalīna un rutila vizuāli diagnosticējamās tipomorfās pazīmes – graudu forma, noapaļotības pakāpe un virsmas reljefs granulometriskajā frakcijā 0,2 – 0,1 mm. Pētīts granātu graudu virsmas reljefs un noteikts ķīmiskais sastāvs, pielietojot skanējošo elektronmikroskopu. Izdalīti 6 granātu, 5 cirkona, 3 turmalīna un 3 rutila tipomorfie paveidi. Izvēlētajos Gaujas un Amatas klastisko nogulumu paraugos ir diagnosticētas un izvērtētas vairākas galveno smago minerālu: granātu, cirkona, turmalīna un rutila tipomorfās pazīmes, pēc kurām vadoties izdalīti šo minerālu tipomorfie paveidi.

Morphology of mineral grains resembles these environmental physical and chemical factors, which have acted during their origin and transporting. Therefore typomorphic features of minerals quite often are used to divide types of deposits, to determine age of rocks and minerals, for palaeogeographical reconstructions and for correlation of layers. The aim of Master’s Paper is to evaluate use of typomorphic features of heavy minerals in the siliciclastic deposits to position the boundary between the Gauja and Amata formations. Samples of siliciclastic deposits of the Gauja and Amata formationshave been collected in Vidzeme (Raganu katls) and Kurzeme (Riežupe and Muižarāji sandstone exposures), and their places have been fixed in geological sections. There is carried out grain-size analysis of sand and grain-size coefficients were calculated. Mineralogic analysis of heavy fraction was carried out for 10 grain-size fractions (from 0,4 to 0,05 mm). Visual-diagnostic typomorphic features of transparent allothigenous minerals – garnet, zircon, tourmaline and rutile: grain shape, rounding and surface character, have been determined in the fraction 0,2-0,1 mm. By use of the scanning electron microscope there has been studied surface of the garnet grains, as well as determined their chemical composition. There are divided 6 typomorphic varieties of garnets, 5 – of zircon, 3 – of tourmaline and 3 – of rutile. In the studied samples from siliciclastic deposits of the Gauja and Amata formations there have been determined and evaluated typomorphic features of the main heavy minerals – garnet, zircon, tourmaline and rutile, and basing on them, typomorphic varieties of these minerals were divided.
Typomorphic fatures of heavy minerals from siliclastic deposits of Gauja and Amata formations in Latvia
Keywords: Ģeoloģija