Attīstības sadarbības politika Eiropas Savienībā: daudzpusējās un Apvienotās Karalistes, Francijas, Zviedrijas divpusējās politikas salīdzinājums - Anteina, Laura (Latvijas Universitāte, 2009)
Maģistra darbs „Attīstības sadarbības politika Eiropas Savienībā: daudzpusējās un Apvienotās Karalistes, Francijas, Zviedrijas divpusējās politikas salīdzinājums” ir izstrādāts ar mērķi salīdzināt Apvienotās Karalistes, Francijas un Zviedrijas divpusējo un Eiropas Savienības daudzpusējo attīstības sadarbības politiku veidošanu un īstenošanu, kā arī apzināt šo politiku kopīgās un atšķirīgās iezīmes. Darba tēmas izvēli noteica attīstības sadarbības ilgstoša atrašās starptautiskās politikas aktuālajā dienas kārtībā, vēlme noskaidrot, kādas ir divpusējās un daudzpusējās attīstības sadarbības politikas priekšrocības un trūkumi, kā šīs politikas tiek veidotas un īstenotas Eiropas Savienības ietvaros, kā arī izpētīt veco ES dalībvalstu divpusējo attīstības sadarbības politiku ietekmi uz ES daudzpusējo attīstības sadarbību. Apvienotās Karalistes, Francijas, Zviedrijas divpusējās un ES daudzpusējās attīstības sadarbības politikas izpēte tiek veidota, izmantojot noteiktos īstenojamos uzdevumus, kuri ietver: attīstības koncepta teorētisko aplūkojumu, pievēršoties ortodoksālajai un kritiski alternatīvajai pieejai, un attīstību ierobežojošo faktoru un veicinošo mehānismu noteikšanu; attīstības sadarbības kā veida nabadzīgo iedzīvotāju labklājības līmeņa uzlabošanai apskati, pievēršoties divpusējās un daudzpusējās sadarbības priekšrocībām un trūkumiem; ES dalībvalstu – Apvienotās Karalistes, Francijas, Zviedrijas – divpusējās un ES daudzpusējās attīstības sadarbības politikas izpēti un izvērtēšanu; kā arī Apvienotās Karalistes, Francijas un Zviedrijas divpusējās un ES daudzpusējās attīstības sadarbības politikas salīdzinājuma veikšanu. Darbā tiek izvirzīta hipotēze, ka tā saukto veco Eiropas Savienības dalībvalstu divpusējā attīstības sadarbības politika ietekmē Eiropas Savienības daudzpusējās attīstības sadarbības politikas veidošanu un īstenošanu. Konkrēto gadījumu izpētes gaitā izvirzītais pieņēmums gūst apstiprinājumu, jo ES dalībvalstīm ir iespējas ietekmēt ES daudzpusējās attīstības sadarbības politikas veidošanu un īstenošanu caur izveidoto institucionālo mehānismu, ieguldīto finanšu līdzekļu apjomu, savu prioritāšu lobēšanu starptautiskā mērogā, ko tās arī aktīvi izmanto, kā rezultātā ES daudzpusējā attīstības sadarbības politika ietver lielāko daļu šo dalībvalstu noteikto mērķu un prioritāšu, tādējādi sniedzot papildus garantijas to īstenošanai. Jānorāda arī, ka jaunajām ES dalībvalstīm pagaidām šādas ietekmes nav, jo tām trūkst pieredzes darbībā ES institūcijās, to attīstības sadarbības politikas īstenošanai paredzētais budžets ir mazs un statuss starptautiskajā vidē ir ievērojami maznozīmīgāks kā vecajām ES dalībvalstīm.

The paper on graduation ‘Development Cooperation Policy in the European Union: Multilateral and the United Kingdom, France, Sweden's Bilateral Policy Comparison’ aims to compare making and implementation of the United Kingdom, France, Sweden's bilateral and the European Union’s multilateral development cooperation policies, as well as to find out similarities and diferences of these policies. The choice of such theme was caused by the following factors: long standing and role of development cooperation on the international political agenda; as well as interest to understand advantages and disadvantages of bilateral and multilateral development cooperation policy, development cooperation policy-making and implementation in the European Union and to analize the impact of the old EU’s member states bilateral development cooperation policies on the EU’s multilateral development cooperation. The analysis of the United Kingdom, France, Sweden’s bilateral and the EU’s multilateral development cooperation policies is made by using the concrete tasks, which include: theoretical review of development concept, focusing on ortodoxal and critical alternative perspectives, ways on facilitating development and obstacles to it; theoretical review of development cooperation, including bilateral and multilateral development cooperation, as a mechanism to enhance the welfare of poor people; research, evaluation and comparison of the EU’s member states – the United Kingdom, France, Sweden – bilateral and the EU’s multilateral development cooperation policies. The hypothesis of the paper is the following – the bilateral development cooperation policies of the so called old European Union’s member states impact the preparation and implementation of the European Union’s multilateral development cooperation policy. During the cases studies the assumption found its acknowledgment, since the EU’s member states have possibilities to affect the preparation and implementation of the EU’s multilateral development cooperation policy using its institutional mechanism, financing for development cooperation and lobbying their priorities on the international level, which have been actively used. As a result most of the given member states goals and priorities have been included in the EU’s multilateral development cooperation policy, giving extra garanties for their realisation. It also needs to be noted that the new EU’s member states yet do not have such an impact, because they lack experience of working in the EU’s institutions, their development cooperation budgets are small and position on the international scale is less important than that of the old EU’s member states.
Development Cooperation Policy in the European Union: Multilateral and the United Kingdom, France, Sweden's Bilateral Policy Comparison
Keywords: Politikas zinātne (politoloģija)