Lielās pergamentsēnes sastopamība komerciāli apstrādātos skujkoku celmos - Prokopoviča, Anda (Latvijas Universitāte, 2019)
Pētījumā analizēta lielās pergamentsēnes (Phlebiopsis gigantea) augu aizsardzības līdzekļa “Rotstop” un vietējās lielās pergamentsēnes populāciju sastopamība parastās egles un parastās priedes celmos vismaz 90 dienas pēc to apstrādes ar “Rotstop”. Pētījumā analizētais materiāls ievāks 30 komerciāli izstrādātās mežaudzēs. No 205 egles un 72 priedes celmiem iegūtām koksnes ripām izdalīti 660 lielās pergamentsēnes izolāti. Tika pārbaudīts, vai izolāti ir somatiski saderīgi ar “Rotstop” sastāvā esošo lielās pergamentsēnes izolātu. No komerciāli apstrādātiem celmiem biežāk tika izdalīts “Rotstop” (502 jeb 76,6% izdalītie izolāti), salīdzinot ar vietējām lielās pergamentsēnes populācijām (158 jeb 23,94%). Darbā konstatēja, ka sēnes micēlija aizņemto laukumu uz ripas virsmas būtiski ietekmē koku suga (p=<0,001) un sēnes izolāta izcelsme (vietējā populācija vai “Rotstop”) (p=0,001). Darbā secināts, ka lielā pergamentsēne (gan preparātā “Rotstop”, gan vietējās populācijas) būtiski labāk attīstās priedes koksnē (ņemot vērā sastopamību un aizņemto vidējo laukumu), turklāt egles koksnē biežāk tika konstatēta sakņu piepe. Darbā iegūtie rezultāti liecina, ka komerciāli apstrādātos skuju koku celmos novērojama arī vietējo lielās pergamentsēnes izolātu attīstība, tomēr to aizņemtais vidējais laukums bija būtiski mazāks nekā “Rotstop”. Tādēļ turpmākajos pētījumos nepieciešams ilgtermiņā novērtēt bioloģiskā preparāta “Rotstop” ietekmi uz vietējām P. gigantea populācijām .

In this study the occourance of Phlebiopsis gigantea (P. gigantea) plant protection product “Rotstop” and occurrence of local P. gigantea population in Norway spruce and Scots pines stumps at least 90 days after mehanical treatment was studied. Material analyzed in this study was collected from 30 commercially treated forest stands. In total, 660 P. gigantea isolates were isolated from 205 Norway spruce and 72 Scots pine wood discs and isolates were subjected to somatic compability tests. It was found that “Rotstop” (502 or 76.6% of all isolates) were more frequently isolated from commercially treated stumps compared to local P. gigantea populations (158 or 23.94%). Results showed that the area occupied by P. gigantea mycelium was significantly influenced by the tree species (p = <0.001) and the origin of the fungus isolate (local population or “Rotstop”) (p = 0.01). It was concluded that fungus develops significantly better in pine wood (based on the occurrence and the average area occupied in wood discs), moreover Heterobasidion root rot was found more in spruce wood. Results of this work confrims that in the commercially treated conifer stumps development of local P. gigantea, however, the average are occupied by local populations was significantly smaller than “Rotstop”. It is necessary to evaluate the long-term effects of the biological product “Rotstop”on local P. gigantea populations.
Occurence of Phlebiopsis gigantea in commerically treated conifer stumps
Keywords: Bioloģija; Phlebiopsis gigantea; bioloģiskais preparāts “Rotstop”; parastā egle; parastā priede; ietekmes uz vietējām populācijām