Kognitīvā pretestības nostiprināšana pret maldinošu informāciju pieaugušajiem saistībā ar temperamentu un vajadzību pēc kognitīvās pabeigtības kā prognozējošajiem faktoriem - Kalniņa, Kristiāna (Latvijas Universitāte, 2020)
Eksperimentālā pētījumā (N = 396) tika pārbaudīta ietekme sava veida “mentālai vakcīnai” pret maldinošu informāciju – 21.gadsimta globālu problēmu, kas tiek apzināti modelēta pēc līdzīga principa kā izplatās bioloģiskie vīrusi. Dezinformācija ne vien apdraud globālo drošību, bet arī ietekmē indivīdu psihisko veselību, provocējot ar trauksmi un stresu saistītos traucējumus un depresiju,kas īpaši izgaismojies COVID-19 globālās pandēmijas laikā. Līdzīgi kā medicīnā vakcīna ar novājinātu vīrusa devu veido rezistenci pret infekcijas saslimšanu, ar kognitīvās pretestības nostiprināšanu tiek veidota attieksmes noturība pret pārliecināšanu un propagandu, iekļaujot manipulācijā spēles principu. Eksperimenta (n = 186) un kontroles grupā (n = 212) tika veikti mērījumi pirms un pēc ietekmes manipulācijas, novērtējot 12 simulētu ziņu uzticamību un pārliecību par savu vērtējumu. Dalībniekiem, kuri tika pakļauti kognitīvās pretestības nostiprināšanas manipulācijai ar spēles principu, ar mazu efekta lielumu palielinājās spējas pretoties maldinošai informācijai salīdzinājumā ar spējām pirms manipulācijas un kontrolgrupu. Pieauga arī dalībnieku pārliecība par saviem spriedumiem abās grupās, bet īpaši kognitīvās pretestības nostiprināšanas manipulācijā. Kognitīvās pretestības nostiprināšanas ietekmi ar mazu efekta lielumu nozīmīgi prognozē respondentu vecums un vajadzība pēc kognitīvās pabeigtības – lielāku izaugsmi manipulācijas rezultātā piedzīvo jaunāki dalībnieki un tie, kuri labāk spēj izturēt nenoteiktu situāciju –, bet neprognozē tas, cik lielā mērā dalībnieks lēmumu pieņem racionāli vai intuitīvi. Pārliecību par saviem spriedumiem ar mazu efekta lielumu nozīmīgi prognozē respondentu vecums, neatkarīgi no pakļaušanas kognitīvās pretestības nostiprināšanai - jaunāki respondenti vairāk uzticas saviem spriedumiem. Mazākā izlasē (N=117) respondenti aizpildīja arī Pieaugušo temperamenta aptauju (Adult Temperament Questionaire, Evans & Rothbart, 2007, tulkota maģistra darba gaitā), un tika noskaidrots, ka lielāka izaugsme spējā pretoties maldinošai informācijai saistīta ar temperamenta dimensiju Augstas intensitātes prieks, bet pārliecība par saviem spriedumiem saistīta ar Apzinātu reakciju kontroli un Uztveres jūtīgumu un dažām šo dimensiju apakšskalām.

An experimental study (N=396) examined the effect of “mental vaccine” for misleading information – a global problem of 21st century, deliberately modeled to a similar principle as spreading biological viruses, therefore not only threatening the global safety, but also by provoking one’s anxiety and stress-related disorders and depression. is affecting the individual mental health. Similarly as in medicine where the vaccine with a weakened dose of viruse develops resistance (immunity) to an infectious disease, by incorporating the principle of play into the current experimental study manipulation, the cognitive inoculation suggests developing the resistance to persuasion and propaganda . The measurements were evaluated pre- and post- manipulation for experimental (n = 186) and control groups (n = 212). Participants who were subjected to gamified cognitive inoculation had a small effect size on their ability to resist misleading information compared to their ability to pre-manipulate and control. Participants' confidence in their judgments in both groups also increased, but especially in the cognitive inoculation manipulation group. The effect of cognitive inoculation with a small effect size is significantly predicted by the age of respondents and the need for closure - higher growth through manipulation is experienced by younger participants and those, who are better able to withstand uncertainty -, but is not predicted by, how rational or intuitive participant makes decisions. Confidence of judgments with a small effect size is significantly predicted by the age of the respondents, regardless of the exposure to the cognitive inoculation - younger respondents have more confidence in their judgments. In addition a smaller sample of 117 respondents were formed to evaluate the Adult Temperament Questionaire (Evans & Rothbart, 2007). Results showed that a higher growth rate in the ability to resist misleading information was corelated with the temperament dimension of High-intensity pleasure, while confidence in their judgment was corelated with the Inhibitory control.
Gamified Cognitive Inoculation Against Misinformation Associated with Temperament and Need for Closure as Predictive Factors in Adults
Keywords: Psiholoģija; pretestības nostiprināšana; spēles princips; maldinoša informācija; vajadzība pēc kognitīvās pabeigtības; temperaments