Attiecība starp kaulu rumbējumu un infekciju apakšējo ekstremitāšu garu stobra kaulu gadījumos - Eder, Moritz Christian (Latvijas Universitāte, 2025)
Darba nosaukums: Attiecība starp kaulu rumbējumu un infekciju apakšējo ekstremitāšu garu stobra kaulu gadījumos. Autors: Moritz Christian Eder Darba vadītājs: Doc. Dr. med. Sergejs Zadorožņijs Hipertrofiskās pseidoartrozes ir klīnisks izaicinājums traumatoloģijā un ortopēdijā, ko raksturo noturīga lūzuma nedzīšana, neskatoties uz izteiktu kaula rumbējuma veidošanos. Infekcijas, īpaši subklīniskas, var veicināt šo dzīšanas neveiksmi, apgrūtinot gan diagnostiku, gan ārstēšanu. Šajā pētījumā tiek analizēta saistība starp kaula rumbējuma veidošanos un infekciju hipertrofiskās apakšējo ekstremitāšu pseidoartrozēs, īpašu uzmanību pievēršot to izplatībai un ar to saistītajiem riska faktoriem. Pētījuma galvenais mērķis bija noteikt infekcijas izplatību hipertrofiskajās pseidoartrozēs, kas ārstētas Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīcā (TOS) laika posmā no 2014. līdz 2024. gadam. Papildu mērķi bija izvērtēt iespējamo saistības ciešumu starp infekciju un pacientu mainīgajiem lielumiem, piemēram, vecumu, dzimumu, ķermeņa masas indeksu, laiku no pirmā rentgena līdz revīzijas operācijai, lūzuma veidu un skarto kaulu. Tika veikts retrospektīvs pētījums par 58 pacientiem ar radioloģiski apstiprinātu hipertrofisku pseidoartrozi, analizējot revīzijas operāciju laikā iegūto audu paraugu uzsējumu rezultātus. Datu apstrādei tika izmantoti statistiskie testi, tostarp Hi-kvadrāta testi, t-testi un Mann–Whitney U testi, ar statistiskās nozīmības līmeni p < 0,05. Pētījuma rezultāti parādīja, ka 25% hipertrofisko pseidoartrožu gadījumu tika konstatēta infekcija, kas ievērojami pārsniedz vispārpieņemto 10% infekciju rādītāju pseidoartrožu gadījumos. Visbiežāk sastopamais patogēns bija Staphylococcus aureus. Tika konstatēta būtiska saistība starp infekciju un diviem mainīgajiem lielumiem: aptaukošanos (odds ratio: 5,28; CI: 1,14 - 24,46) un atklātiem lūzumiem (odds ratio: 5,72; CI: 1,04 - 31,55). Tādi faktori kā vecums, dzimums, skartais kauls un laiks līdz revīzijas operācijai būtisku saistību ar infekciju neuzrādīja. Šie rezultāti liecina, ka infekcijām hipertrofiskajās pseidoartrozēs ir nozīmīgāka loma nekā iepriekš uzskatīts, īpaši pacientiem ar aptaukošanos un atklātiem lūzumiem. Rezultāti uzsver nepieciešamību ņemt vērā individuālos riska faktorus pseidoartrožu ārstēšanā. Lai apstiprinātu šos secinājumus un pilnveidotu ārstēšanas pieejas, ieteicami turpmāki plaša mēroga, daudzcentru pētījumi.

Hypertrophic nonunions represent a clinical challenge in orthopaedic trauma surgery, characterized by persistent fracture healing failure despite abundant callus formation. Infections, particularly subclinical ones, may contribute to this failure, complicating both diagnosis and treatment. This study investigates the relationship between callus formation and infection in hypertrophic nonunions of the lower extremity, with a specific focus on their prevalence and associated risk factors. The primary aim of this research was to determine the infection prevalence in hypertrophic nonunions treated at Traumatoloģijas un ortopēdijas slimnīca (TOS) between 2014 and 2024. Additional objectives included assessing potential correlations between infection and patient variables such as age, sex, BMI, time from initial X-ray to revision surgery, fracture type, and bone affected. A retrospective observational analysis was conducted on 58 cases of radiographically confirmed hypertrophic nonunions. Bacterial cultures from tissue samples obtained during revision surgery were analysed. Statistical tests including Chi-Square Tests, t-Tests, and Mann-Whitney U Tests were used to explore associations, with significance set at p < 0.05. The study revealed a 25% infection rate among hypertrophic nonunion cases, exceeding the general 10% rate reported for nonunions. Staphylococcus aureus was the most frequently detected pathogen. Significant associations were identified between infection and two variables: obesity (odds ratio: 5.28; CI: 1.14 - 24.46) and open fractures (odds ratio: 5.72; CI: 1.04 - 31.55). Other variables such as age, sex, bone affected, and time to revision surgery showed no statistically significant correlation with infection. These findings suggest that infection plays a more prominent role in hypertrophic nonunions than previously assumed, particularly in patients with obesity and open fractures. The results highlight the importance of consideration of patient specific risk factors in the management of nonunion cases. Further large scale, multicentre studies are recommended to validate these findings and refine treatment strategies.
The relationship between callus formation and infection in the hypertrophic non-unions of the lower extremity
Keywords: Medicīna; Nonunion; Infection; Callus formation; Lower extremity; Latvia