Testamenta formas pilnveidošana Civillikuma modernizācijas kontekstā - Montiks, Andris (Latvijas Universitāte, 2010)
Darbs ‘’Testamenta formas pilnveidošana Civillikuma modernizācijas kontekstā’’ veltīts pēdējās gribas rīkojumu jautājumam ar mērķi izzināt testamentu formas būtību, likumdevēja esošās prasības, konstatēt ar to saistītos problēmjautājumus un piedāvāt iespējamos uzlabojumus. Pētījums balstīts uz Civillikuma modernizācijas nepieciešamības ideju, izvērtējot jau esošās Tieslietu ministrijas darba grupu apspriedes, vadošos viedokļus, gan modelējot citus ierosinājumus ar mērķi panākt tādu testamenta formas regulējumu spēkā esošajos normatīvajos aktos, lai testamenta taisīšanas process būtu raits, ērts testatoram, kā arī lai tiktu sasniegts mērķis – testaments stātos spēkā un mantinieki, legatāri saņemtu viņiem pienākošos mantojumu, tā daļu vai legātu. Autors kategoriski nepiekrīt salīdzinoši jaunajai idejai par atteikšanos no privātiem testamentiem, saglabājot tikai hologrāfiskus pēdējās gribas rīkojumus. Turpretī atbalsta nostāju par nepieciešamību Civillikumā un citos spēkā esošos normatīvajos aktos veikt grozījumus, nepieļaujot turpmāk privileģētu testamentu taisīšanu, testamentu apliecināšanu un pieņemšanu glabāšanā bāriņtiesās, kā arī atgriežot tiesības konsulārajās un diplomātiskajās pārstāvniecībās gan apliecināt publiskus testamentus, gan pieņemt glabāšanā privātos.

The Thesis “Testament Form Improvement for the Purposes of Civil Law Updating” is dedicated to issues related to the last will and testament for the purpose to find out the essence of a testament form, legislator’s current requirements, to ascertain thereto related urgent issues and to propose possible improvements. The study is based on the idea of necessity to update Civil Law, evaluating discussions of already existing working groups of the Ministry of Justice, prevailing opinions, when modelling other proposals with a view to achieve such regulation of a testament form in the effective enactments to make the process of testament brisk, convenient for a testator, as well as in order to achieve the objective – inuring of a testament and heirs, legatees would receive general legacy or any part thereof in kind. The author strongly disagrees with a comparatively new idea on waiver of private wills, reserving only holographic last will and testament. On the other hand supports a point of view on the necessity to make amendments to Civil Law and other effective enactments, preventing further privileged testament creation, certification of a testament and acceptance for storage at orphans’ court, as well as returning the rights to consular and diplomatic missions both to certify public wills and to accept for private storage. The author’s proposed ideas are based on the opinions of practicing lawyers, precisely – sworn notaries, and the discussions of the working group of the Ministry of Justice, and various considerations of potential testators on a testament creation, i.e., a human factor.
Development of Testament Forms in the Context of the Modernization of the Civil Law
Keywords: Juridiskā zinātne