Augstākā līmeņa vadītāju personības iezīmju saistība ar morālo identitāti un ētiskas un neētiskas rīcības novērtējumu - Liakovičus, Aiva (Latvijas Universitāte, 2019)
Pētījuma mērķis bija noskaidrot saistības starp augstākā līmeņa vadītāju personības iezīmēm un morālo identitāti un ētiskas / neētiskas rīcības novērtējumu. Pētījumā piedalījās 100 augstākā līmeņa mazo un vidējo uzņēmumu vadītāji un lielo uzņēmumu struktūrvienību vadītāji, pārsvarā vecumā no 36-45 gadiem, no kuriem 59% bija sievietes. Lielākā daļa respondentu dzīvo un strādā Rīgā vai citā lielpilsētā (82%), ar augstāko izglītību (93%) un pieredzi biznesā ilgāku pār četriem gadiem (73%). Pētījumā tika izmantotas vairākas metodes. Personības iezīmju izpētei tika izmantota aptauja „Lielais Piecinieks” (Big Five Inventory; Benet-Martinez & John, 1998). Aptauju Latvijā adaptējis Ivars Austers (Schmitt, Allik, McCrae, Benet-Martinez, Alcalay, Ault, Austers et al., 2007), bet 2011.gadā to uzlabojuši Perepjolkina un Kālis (Perepjolkina & Kālis, 2011). Morālās identitātes izpētei tika izmantota “Morālās identitātes nozīmības aptauja” (The Self-Importance of Moral Identity Scale, SIMI, Aquino & Reed, 2002). Aptauju Latvijā adaptējusi Ieva Mālkalniete-Čelika (2014). Trešā aptauja ir pētījuma autores izveidotā ētiskas / neētiskas rīcības aptauja, kuras otrajā un trešajā sadaļā izmantoti TNS aptaujas jautājumi (Priedola, 2013). Pētījumā iegūtie rezultāti norāda uz statistiski nozīmīgām sakarībām starp personības iezīmēm - labvēlīgums, apzinīgums un neirotisms, ar morālās identitātes dimensijām, savukārt ar ētiskas / neētiskas rīcības novērtējumu tika novērotas sakarības tendenču līmenī.

The aim of this Bachelor thesis was to research the relationship between the personality traits of higher-level managers and their moral identity and assessment of ethical / unethical actions. The research involved 100 higher level managers of small to medium size businesses and managers of larger departments mostly aged 36-45, 59% of whom were women. The vast majority of the respondents were from Riga or other larger city (82%), with a higher or unfinished higher education (93%), and an experience in business of 4 years or more (73%). The following methods were used in the research: for personality traits measurement the survey “Big Five Inventory” was used (Big Five Inventory; Benet-Martinez & John, 1998). The survey in Latvia has been adapted by Ivars Austers (Schmitt, Allik, McCrae, Benet-Martinez, Alcalay, Ault, Austers et al., 2007), and in 2011 it was amended by Perepjolkina and Kalis (Perepjolkina & Kalis, 2011), for the measurement of moral identity The Self-Importance of Moral Identity Scale was used (The Self-Importance of Moral Identity Scale, SIMI, Aquino & Reed, 2002). The survey in Latvia was adapted by Ieva Mālkalniete-Čelika (2014). The third survey is one created by the author depicting ethical / unethical behavior, where the second and third parts include questions used in the TNS survey (Priedola, 2013). The results of the research show statistically significant correlations between personality traits – agreeableness, conscientiousness, and neuroticism – and dimensions of moral identity, whereas assessing ethical / unethical behavior correlations were observed on a tendency level.
The relationship between the personal characteristics of higher level managers and their moral identity and assesment of ethical and unethical actions
Keywords: Psiholoģija; morālā identitāte; personības iezīmes (Lielais Piecinieks); ētiskas un neētiskas rīcības novērtējums; augstākā līmeņa vadītāji