Kultūras mantojums kā sabiedriskā labuma prece. Tā pieejamība Latvijā un Igaunijā - Bahura, Liene (Latvijas Universitāte, 2012)
Kultūras mantojuma pieejamība kā studiju mērķis ir salīdzinoši jauns fenomens, ņemot vērā veiktos pētījums kultūras mantojuma saglabāšana laukā. Arvien vairāk uzmanības tiek pievērsta cilvēka kā kultūras mantojuma veidotāja, identificētāja, vērtētāja un patērētāja lomai. Kultūras mantojuma saglabāšana, nesaistot to ar cilvēku, nevar būt efektīga. Tādēļ šī darba mērķis ir aplūkot šī brīža situāciju kultūras mantojuma pieejamības jomā, pievēršoties tieši Latvijas un Igaunijas valstu situācijām. Galvenie darba gaitā radušies secinājumi ir saistīti ar pozitīvu skatījumu kultūras mantojuma pieejamības ziņā gan Latvijā, gan Igaunijā, minot vēlamos uzlabojumus tieši normatīvo dokumentu, kuri saistīti ar kultūras un kultūras mantojuma nozari, precizēšanā, kā arī kultūras institūciju pieejamību cilvēkiem ar invaliditāti. Kā veiksmīgs piemērs satrpkultūru sadarbībā minama tieši Latvijas un Igaunijas pārrobežu sadraudzība.

Accessibility of cultural heritage is a rather new phenomenon comparing with the research done in the field of preservation of cultural heritage. More and more attention is being paid to the cultural heritage being created and defined by people though inseparable from the identity of humanity. The protection of a cultural monument cannot be efficient if it is excluded from the life of local population and is not available to public. Thus, the objective of this work is to observe the present situation in the field of cultural accessibility, concentrating particularly on two Baltic countries: Latvia and Estonia. The main drawn conclusions are interconnected with a positive view on the cultural accessibility for both: Latvian and Estonian society, but with a regard of improvements in the field of normative documents referring to culture and cultural heritage as well as the physical accessibility for disabled people to cultural institutions. A successful example of intercultural cooperation between Latvians and Estonians should be mentioned.
Cultural Heritage as a Public Good. Its Accessibility in Latvia and Estonia
Keywords: Baltijas jūras reģiona studijas