Laimes izjūtas intervences programmas efektivitāte sākumskolā. - Leščinska, Daina (Latvijas Universitāte, 2019)
Maģistra darba mērķis bija apkopot līdz šim zināmo informāciju par laimes izjūtas konstruktu un realizēt eksperimentālu pētījumu, lai noskaidrotu, vai pēc dalības 4 nedēļu ilgā pētījumā būs vērojamas statistiski nozīmīgas izmaiņas laimes izjūtas rādītājos starp eksperimentālo un abām kontroles grupām, kā arī starp pirmo un otro mērījumu katras grupas ietvaros. Pētījumā piedalījās 158 sākumskolas skolēni (eksperimentālā grupa n = 53; kontroles grupa nr. 1 n = 55; kontroles grupa nr. 2 n = 50) vecumā no 7 – 10 gadiem. Pētījuma ietvaros eksperimentālā grupa īstenoja laimes izjūtas intervences programmu, kontroles grupa nr. 1. realizēja dinamisko paužu programmu un kontroles grupa nr. 2 neīstenoja nevienu no programmām. Visās trijās grupās tika veikts laimes izjūtas mērījums pētījuma sākumā un beigās. Izmantotais instrumentārijs – Multidimensionālā skolēnu apmierinātības ar dzīvi skala (The Multidimensional Students Life Satisfaction Scale) (Huebner, 1994). Pētījuma rezultāti norāda, ka nav vērojamas statistiski nozīmīgas atšķirības starp grupām kopējos laimes izjūtas rādītājos pētījuma noslēgumā, tikai apmierinātības ar ģimeni apakšskalā starp eksperimentālo un kontroles grupu nr. 2 F(2, 155) = 4,36, kur eksperimentālajā grupā šis rādītājs ir augstāks. Vērojams statistiski nozīmīgs kopējās laimes izjūtas W+ = 845 un apkašskalas apmierinātība ar skolu W+ = 641 līmeņa pieaugums eksperimentālajā grupā, ja salīdzina pirmo un otro mērījumu.

The aim of the Mater’s Paper is to collect the updated information on the construct of the sense of happiness, as well as to execute the experimental research to find out if significant statistical changes in the level indicators of the sense of happiness among the respondents of the experimental group and the both control groups, as well as between the two measurements in the framework of each group, can be observed after participation in the research for 4 weeks. In general, 158 children of the elementary school, of age from 7 to 10 years, participated in the research (the experimental group n = 53, the control group No 1 n = 55; the control group No 2 n = 50). The participants of the experimental group executed the intervention program of the sense of happiness; the control group No 1 executed the dynamic program for adolescents; the control group No 2 did not execute any of programs. The participants of all three groups had the measurements of the sense of happiness in the beginning and the closing part of the research. The used instruments – The Multidimensional Students Life Satisfaction Scale (Huebner, 1994). The results of research showed no statistically significant difference in the indicators of the sense of happiness in the closing part of research, except for the sub-scale of satisfaction with the family, where the experimental group showed higher value in comparison to the control group No 2, namely, F(2, 155) = 4,36. Statistically significant increase of general level of the sense of happiness (W+ = 845) and of the sub-scale of satisfaction with the school (W+ = 641) was observed in the experimental group when comparing the first and the second measurement.
Effectiveness of the happiness intervention program in primary school.
Keywords: Psiholoģija; laimes izjūta; apmierinātība ar dzīvi; intervence; laimes izjūtas intervences programma