Kolorektālā vēža skrīninga programmu statusa analīze Eiropas valstīs - Krīgere, Anna (Latvijas Universitāte, 2019)
Eiropas Komisija ir atzinusi organizēta kolorektālā vēža (KRV) skrīninga nepieciešamību un, sadarbībā ar Starptautisko vēža izpētes aģentūru, izstrādājusi vadlīnijas tā ieviešanai Eiropas Savienības valstīs. Lai arī tām Eiropas reģiona valstīm, kas atrodas ārpus Eiropas Savienības nav izsrtrādātas vadlīnijas, tās nereti pieņem Eiropas Savienības regulējumus. Darba mērķis. Izvērtēt ārpus Eiropas Savienības esošo Eiropas reģiona valstu kolorektālā vēža skrīninga programmu atbilstību optimāla organizēta vēža skrīninga principiem. Materiāli un metodes. Tika izstrādāta kvantitatīva anketa digitālā formātā Google forms platformā. Anketa tika izsūtīta 24 Eiropas reģiona valstīm ārpus Eiropas Savienības. Rezultāti.50% (n=10) respondentu apgalvo, ka viņu pārstāvētajās valstīs ir visu valsti aptverošas KRV skrīninga programmas. 20% (n=4)- ka viņu pārstāvētajās valstīs ir vismaz viena reģionāla KRV skrīninga programma, bet 30% (n=6) atzīmē, ka pašlaik viņu pārstāvētājās valstīs nav KRV skrīninga programmas. KRV skrīninga programmai veltīta izpēte pašreiz notiek 5% (n=1) no adresētajām valstīm. 15% (n=3) no pētījumā iekļautajām valstīm pašreiz realizē KRV skrīninga pilotpētījumus. Statistiski nozīmīga atšķirība starp KRV skrīninga programmu statusu un KRV incidenci netika konstatēta (p=0.33). Starp valstīm ar KRV skrīninga programmām kvantitatīvus FIT testus izmanto 43% (n=6) valstu, kvalitatīvus FIT testus izmanto 21% (n=3), bet gFOBT testus izmanto 36% (n=5). Visos pētījumā analizētajos pilotpētījumos, tiek izmantoti kvantitatīvi FIT testi.Testu izvēle starp dažādu ienākumu valstu grupām statistiski neatšķīrās (p=0.51). 64% (n=9) no valstīm izstrādā personalizētas uzaicinājuma vēstules. Atgādinājuma vēstules izsūta 7% (n=1) no pētījumā valstīm ar KRV skrīninga programmām un 30% (n=1) no pētījumā apskatītajiem pilotpētījumiem. 61% (n=8) gadījumu dati par veiktajām skrīninga kolonoskopijām tiek apkopoti vienotā datu bāzē. Secinājumi. Albānijas, Baltkrievijas, Montenegro un Uzbekistānas programmas visvairāk atbilst vadlīnijās ieteiktajiem organizēta skrīninga principiem.Viszemākā atbilstība vērojama Moldovas kolorektālā vēža skrīninga programmā. Salīdzinot datus ar Baltijas valstu datiem, nevar apgalvot, ka tās, esot ES sastāvā, ievēro organizēta kolorektālā vēža skrīninga principus vairāk.

Council of the European Union (EU) invites EU Member States to take common action to implement national cancer screening programme. Therefore the European Guidelines developed to inform about the essential issues and best practice when establishing colorectal cancer screening programmes in the EU Member States (von Karsa et al., 2012). There are no similar quidelines for European countries outside the EU, nevertheless these countries often adopt EU regulations. Aim. To evaluate the compliance of colorectal cancer screening programs of European countries outside the European Union with the principles of optimal organized cancer screening. Meterials and methods. A retrospective study was carried out by developing a quantitative electronic questionnaire using Google forms. The questionnaire was and sent out to 24 European countries outside the European Union. The person who received the questionnaire was asked to provide information on the status of the colorectal cancer screening program in the country as of 01.01.2019. Results. 50% (n=10) of respondents claim that their countries have established nationwide CRC screening programs. 20% (n=4) - that their countries have at least one established regional CRC screening program, and 30% (n=6) note that their countries currently do not have any CRC screening programs. CRC screening research is being conducted in 5% (n=1) of the countries. 15% (n=3) are currently implementing CRC pilot studies. There was no statistically significant difference between the status of CRC screening programs and colorectal cancer incidence (p=0.33). Among countries with CRC screening programs, 43% (n=6) use quantitative FIT tests; 36% (n=5) – gFOBT. Quantitative FIT tests are used in all pilot studies analyzed in the study. The selection of primary screening tests among groups of different income countries did not differ statistically (p=0.51). 64% (n=9) of countries develop personalized invitation letters. In 45% (n=5) they are signed. Reminder letters are sent out in 7% (n=1) of countries with CRC screening programs and 30% (n=1) of the pilot studies. Data on screening colonoscopies are registered in one single database in 61% (n=8) of the cases. Conclusions. Albania, Belarus, Montenegro and Uzbekistan comply with the principles of organized screening the most. Lowest compliance was seen in Moldova's colorectal cancer screening program. Baltic state countieres are not considerably more compliant with the principles of organized colorectal cancer screening than countries outside the EU.
Evaluation of colorectal cancer screening programmes in Europe
Keywords: Medicīna; kolorektālais vēzis; skrīnings; testsistēma; skrīningdiagnostika; FIT