Pierādījumu apjoms kriminālvajāšanas ierosināšanai - Jermolova, Jeļena (Latvijas Universitāte, 2022)
Darba autore pētījumu, iespēju robežās veikusi kriminālprocesā par tēmu “Pierādījumu apjoms kriminālvajāšanas ierosināšanai”. Tēmas aktualitāte pastāv tajā, ka procesa virzītājs – amatpersona, objektīvu iemeslu dēļ vai citu apstākļu ietekmē nevar nodrošināt pierādījumu apjomu kriminālprocesa ietvaros – krimināllietā, lai ierosinātu kriminālprocesu, nosakot pierādīšanas priekšmetu, tā robežas – standartu. Darba mērķis: veikt pētījumu atbilstoši tēmai un tās saturam izmantojot vispārzinātniskās metodes. Mērķa sasniegšanai autore izvirzīja galvenos uzdevumus: ●Pētīt pierādījumu jēdzienu, izpratni, nozīmi kriminālprocesā; ●Pētīt pierādījumu apjomu apstākļus (kopumu) robežas, standartu (ierosinātu/neierosinātu) kriminālprocesu; ●Pētīt pierādījumu kopuma saistību ar kriminālprocesuāliem līdzekļiem par Krimināllikuma Sevišķajā daļā noteiktajiem noziedzīgiem nodarījumiem, noziegumiem – krāpšana, piesavināšanās (Krimināllikuma likums 177., 179. panti), arī pētot tiesu praksi. Darbs sastāv no: ●Ievada, ●Trīs daļām (apakšnodaļām), ●Kopsavilkuma un secinājumiem. Autore secina, ka izvirzītā hipotēze pamatā apstiprinās, jo pierādījumu apjoms, priekšmets, pierādījumu robežu noteikšana, standarts var sekmēt optimālu pierādījumu minimālo apjomu, lai ierosinātu vai atteiktu kriminālprocesa ierosināšanu. Svarīgs faktors ir procesa virzītāja juridiskā kvalifikācija, pieredze. Atslēgvārdi: kriminālprocesa pierādījumi, pierādījumu apjoms, procesa virzītājs, kriminālvajāšana.

The author of the work carried out the study, as far as possible, in criminal proceedings on the subject of “scope of evidence for prosecution”. The topicality of the subject matter exists in the fact a person directing the proceeding – an official, due to objective reasons or due to order other circumstances, cannot ensure the amount of evidence within the scope of criminal proceedings – in criminal case in order to initiate criminal proceeding, determining the subject matter of the evidence, the borders thereof – standard. Objective of the work: to carry out a study according to the subject and its content using general scientific methods. In order to achieve the objective, the author set out the main objectives: ● Study the concept, understanding, role of evidence in criminal proceedings; ● Study the limits of (clusters of) evidence, standard (initiated/non-initiated) criminal proceedings; ● To study the relation of the set of evidence with criminal procedural means regarding the criminal offences specified in the Special Part of the Criminal Law, crimes – fraud, appropriation (Sections 177, 179 of the Criminal Law), also by examining the case – law of the courts. The work consists of: ● Introduction, ● Three parts (subdivisions), ● Summary and conclusions. The author concludes that the hypothesis put forward is fundamentally confirmed, since the scope of the evidence, the subject matter, the delimitation of the evidence, the standard can contribute to an optimal minimum standard of evidence for initiating or refusing criminal proceedings. The legal qualifications and experience of the person directing the proceedings are an important factor. Keywords: evidence of criminal proceedings, scope of evidence, person directing the proceeding, prosecution.
Scope of evidence for prosecution
Keywords: Juridiskā zinātne; kriminālprocesa pierādījumi, pierādījumu apjoms, procesa virzītājs, kriminālvajāšana.; kriminālprocesa pierādījumi; pierādījumu apjoms; procesa virzītājs; kriminālvajāšana