dc.contributor.advisor | Biseniece, Maija | en_US |
dc.contributor.author | Jermacāne, Ilva | en_US |
dc.contributor.other | Latvijas Universitāte. Pedagoģijas, psiholoģijas un mākslas fakultāte | en_US |
dc.date.accessioned | 2015-03-23T13:02:22Z | |
dc.date.available | 2015-03-23T13:02:22Z | |
dc.date.issued | 2006 | en_US |
dc.identifier.other | 3171 | en_US |
dc.identifier.uri | https://dspace.lu.lv/dspace/handle/7/10386 | |
dc.description.abstract | Pētījuma mērķis ir iegūt priekšstatu par šizofrēnijas un šizotipisku traucējumu pacientu dzīvesbiedru psiholoģisko labklājību un stresa pārvarēšanas stratēģiju izvēli un to sasvstarpējām saistībām. Pētījuma pētāmajā grupā tika iesaistīti 25 respondenti, 13 sievietes un 12 vīrieši vecumā no 25 līdz 59 gadiem, kā arī tika izveidota kotrolgrupa. Izmantotās aptaujas: Stresa pārvarēšanas stratēģijas, Psiholoģiskās labklājības skala un vispārējās informācijas aptauja.
ŠŠT (šizofrēnijas un šizotipisku traucējumu) pacientu dzīvesbiedri uzrāda statistiski nozīmīgi augstākus rezultātus saistībā ar šādām stresa pārvarēšanas stratēģijām: aktīva rīcība, izvairīga rīcība, instinktīva rīcība un sociāla pievienošanās. Šīs grupas cilvēki uzrāda statistiski nozīmīgi zemākus rezultātus psiholoģiskās labklājības aspektos „mērķtiecība” un „personiskā izaugsme”.
ŠŠT pacientu dzīvesbiedriem parādās statistiski nozīmīga tieša aktīvas rīcības saistība ar sevis akceptēšanu, sociālās pievienošanās saistība ar sevis akceptēšanu, agresīvas rīcības saistība ar ikdienas prasību īstenošanu, antisociālas rīcības saistība ar ikdienas prasību īstenošanu un ar mērķtiecību, netiešas rīcības saistība ar autonomiju un ikdienas prasību īstenošanu. Kā arī ŠŠT pacientu dzīvesbiedriem parādās statistiski nozīmīga negatīva instinktīvas rīcības saistība ar pozitīvām attiecībām ar citiem.
Atslēgas vārdi : šizofrēnija un šizotipiski traucējumi, pacienta dzīvesbiedrs, stigmatizācija, aprūpētāja slogs, stresa pārvarēšanas stratēģijas, psiholoģiskā labklājība. | en_US |
dc.description.abstract | The purpose of this study was to investigate psychological well-being, stress coping strategies and their relationships of the spouses of schizophrenia and schizotipical (mental ill) patients. There were two groups: 25 spouses of mentally ill patients and 30 spouses without mental illness to partners. Each respondent filled three forms: Strategic Approach to Coping Scale (Hobfoll, Dunahoo, et al., in press), Scales of Psychological Well-Being (Ryff, 1989)
and general information form. Results: in the group of spouses of mentally ill patients, were statistical significant higher results in those stress coping strategies: active action, cautious action, instinctive action and social joining. In this group were statistical significant lower results in psychological well-being dimensions “purpose in life” and “personal growth”.
There were positive correlations: active action with self acceptance, social joining with self acceptance, aggressive action with environmental mastery and purpose in life, indirect action with autonomy and environmental mastery. There also was a negative correlation: instinctive action with positive relations.
Key words: schizophrenia and schizotipical disorders (mental illness), patients’ spouses, caregiver burden, stigma, stress coping, psychological well-being. | en_US |
dc.language.iso | N/A | en_US |
dc.publisher | Latvijas Universitāte | en_US |
dc.rights | info:eu-repo/semantics/openAccess | en_US |
dc.subject | Psiholoģija | en_US |
dc.title | Šizofrēnijas un šizotipisku traucējumu pacientu dzīvesbiedru stresa pārvarēšanas stratēģiju saistība ar psiholoģisko labklājību | en_US |
dc.title.alternative | Stress Coping and Psychological Well-being in Spouses of Schizophrenic and Schizotypical Patients | en_US |
dc.type | info:eu-repo/semantics/masterThesis | en_US |